LAUSKAS. Laikmetīgās dejas izrāde
2026-02-07 19:00 - 20:00, 2026-02-08 15:00 - 16:00 (Europe/Riga) | Ģertrūdes ielas teātris
Cik bieži gadās nepateikt ko patiesībā domājam, apspiest it kā negatīvas emocijas vai paklusēt netaisnības priekšā? Kad šādu brīžu sakrājas pietiekami daudz un uzkliedzam kādam, šķiet “tas tak nebiju es, es tāds neesmu.” Tā krājot šos “plīsušos vadžus” un izkaisītās lauskas paslaukot zem paklāja veidojam sevī māju, kurā vairs nevar spert ne soli nesagriežoties. Laikmetīgās dejas izrādes “Lauskas” redošā komanda aicina skatītājus doties fiziskā pārdomu ceļojumā par lomām, ko apzināti vai neapzināti spēlējam ikdienā. Satiekoties iedvesmām no personīgiem pieredzes stāstiem un japāņu trauku atjaunošanās prakses Kintsugi idejām, horeogrāfs un dejotājs Aigars Larionovs reflektē par sev jau no bērnības piedēvēto “labā dēla” lomu. Kā sadzīvot, lauzt un atkal salikt kopā tēlu, ko paši neesam izvēlējušies un ko ar to darīt, kad saprotam, ka tas kļuvis par šauru kā bērnībā valkāti zābaki? Sadarbībā ar Kaspara Niklasona mūziku, Edgara Niklasona dramaturģijas konsultācijām un Jūlijas Bondarenko gaismas dizainu dejotājs meklē ceļu caur šiem jautājumiem atlētiskā saspēlē ar savu trauslo un nepielūdzamo partneri – keramikas bļodu.
Izrādes garums: 50 minūtes
Horeogrāfs un dejotājs: Aigars Larionovs
Dramaturgs: Edgars Niklasons
Komponists: Kaspars Niklasons
Gaismu māksliniece: Jūlija Bondarenko
Producente: Sintija Boldiševica
Foto un Video: Carlos Collado un Reinis Inkēns
Atbalstītāji: Valsts Kultūrkapitāla fonds, Ģertrūdes ielas teātris, Horeogrāfu asociācija, A. Daņiļeviča deju skola “ Dzirnas”
Izrādes norises vieta: Ģertrūdes ielas teātris (ģertrūdes iela 101a)

LAUSKAS. Laikmetīgās dejas izrāde
2026-02-07 19:00 - 20:00, 2026-02-08 15:00 - 16:00

ESMERALDA
2026-02-07 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

#piecērt8000. Dejas māja Rīgas cirkā
2026-02-10 19:00 - 20:30 | Rīgas cirks
Laikmetīgās dejas aizsācēja Latvijā – Olga Žitluhina kopā ar domubiedriem Juri Kaukuli, Kasparu Tobi un dejotājiem-horeogrāfiem ir izveidojusi laikmetīgās dejas izrādi “#piecērt8000”, ar kuru aizsākas Dejas mājas Rīgas cirkā programma.
Izrādes nosaukums ir alegoriska atsauce uz Latvijas dejas vēsturi un mūsdienu realitāti. Izrādē dejo leģendāri Latvijas laikmetīgās dejas mākslinieki Elīna Gaitjukeviča, Ramona Galkina, Santa Grīnfelde, Ilze Zīriņa, Olga Žitluhina, Dmitrijs Gaitjukevičs, Aldis Liepiņš un Valērijs Oļehno.
Horeogrāfe Olga Žitluhina par izrādi saka: “Cenšos nekad neatskatīties, neskatīties pagātnē, nepārskatīt vecās fotogrāfijas, nekavēties atmiņās, kas ticis paveikts, kas ne, bet gan virzīties uz priekšu, jo visinteresantākais ir vēl tikai priekšā. Sajūta būt dejas kompānijā, kas reiz bija, man ir ļoti svarīga gan dvēselē, gan ķermenī. Būt un radīt kopā ar cilvēkiem, kas tevi redz dzīvē, dejā un kustībā, ir eksistenciāla nepieciešamība. Vai nu tā ir nostalģija, vai arī virzība uz priekšu. Neatskatoties ilgojos pēc nākotnes.”
Gaismu mākslinieks: Oskars Pauliņš
Kostīmu konsultante: Šeila
Producents: LDIC, biedrība PARTY, Baiba Ozoliņa
Izrādes garums: 80 minūtes
Ieteicamais vecums: 7+
Izrāde pieejama:
cilvēkiem ratiņkrēslā,
cilvēkiem ar dzirdes traucējumiem (bez teksta, pieejamas indukcijas cilpas)
Rīgas cirka arēnā vietas nav numurētas un biļetes nav piesaistītas konkrētai sēdvietai – ierodoties uz pasākumu, katrs ieņem ērtākās vietas atbilstošajā biļešu zonā.
Izrādes dienā biļešu cena pieaugs.

JĀDEJO, LAI BŪTU PRIEKS. Deju koncerts
2026-02-14 08:00 - 17:00, 2026-02-14 18:00 - 20:00 | Carnikavas vidusskolas multizāle
14.februārī plkst.18.00 Carnikavas Vidusskolas multizālē norisināsies deju koncerts “Jādejo, lai būtu prieks”.Koncertā piedalīsies:TDA “Gatve”, VPDK “Gatve E” un VPDK “Artava” no RīgasVPDK “Mēmele” un JDK “Mēmelīte” no BauskasVPDK “Atāls” no BērzaunesVPDK “Vēlreiz” no KauguriemVPDK “Arnika” no CarnikavasTUURIT-TUURIT no Pērnavas, Igaunijas

FUCKING LOVE PART II
2026-02-14 18:00 - 19:00, 2026-02-14 20:00 - 21:00 | Vagonu iela 21
“Fucking love. PART II” ir laikmetīgās dejas notikums, kurā pieredzēt intensīvu un neaizmirstamu klātbūtnes pieredzi, cauri mīlestības daudzveidīgajām izpausmēm – kaislei, sāpēm, alkām un beznosacījuma tuvībai. Dejotāju ķermeņa valoda savīsies kopā ar mūziku, radot intensīvu un neaizmirstamu klātbūtnes pieredzi.
Dejas notikuma “Dance&Perform” veidotāji, komanda “Deja Today”, aicina uz laikmetīgās dejas randiņu “Fucking love” otro daļu.
“Fucking love” ir intīms un neparasts piedzīvojums, kas neatstās vienaldzīgu.
14. februāris | plkst. 18:00 un 20.00 | PER Form studio, Vagonu iela 21.
PRODUCĒ:
Biedrība “Deja Today”

MĒS MĪLAM DEJĀ! Latviešu skatuviskās dejas koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Jelgavas kultūras nams
Koncertā “Mēs mīlam dejā!” piedalās tautas deju ansambļi “Daiļrade”, “Dancis”, “Rotaļa”, “Teiksma”, “Vektors”, “Lielupe”.
Koncerta mākslinieciskā vadītāja Elita Simsone.

MĪLESTĪBAS EKSPRESIS. Deju kolektīvu koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Ropažu kultūras centrs

VECA MĪLESTĪBA NERŪS! Senioru tautas deju koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Mārupes kultūras nams

SIRSNĪGAIS SADANCIS. Skatuviskās tautas dejas koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Ādažu Kultūras centrs

MĪLESTĪBA RADA DEJU. Tautas deju kolektīvu koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Barkavas kultūras nams
Koncertā piedalīsies tautas deju kolektīvi no Latvijas un Lietuvas:
• “Gervė” (Lietuva)
• “Vilnis” (Lietuva)
• SDK “Senči” (Kalnagravas)
• SDK “Klabdancis” (Barkava)
• BDK “Kriksis” (Barkava)
• SDK “Sendancis” (Rīga)
• VPDK “Rokraksti” un bērni (Meirāni)
• SDK “Vasalinki” (Rogovka)
• SDK “Kumiņš” (Varakļāni)
• SDK “Mūžīgais dzinējs” (Atašiene)
• SDK “Krustpilietis” (Jēkabpils)
* SDK “Šurpu turpu” (Svitene)

SIRDS LIEK DEJOT. Koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Malienas tautas nams

KĀZAS. Mīlestības dienas sadancis
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Vangažu kultūras nams
Mīlestības dienas sadancis “KĀZAS”
Kāzu rituālus izdejos VPDK “Augšup”, VPDK “Dūka”, VPDK “‘Madara”, VPDK “Stopiņš”, VPDK “Daugava”, VPDK “Saime”, VPDK “Raksti” un VPDK “Mundags”
Kāzu tradīcijās dalīsies televīzijas un radio ētera personība Rūta Dvinska

JĀDEJO, LAI BŪTU PRIEKS. Deju koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Carnikavas tautas nams “Ozolaine”
14.februārī plkst.18.00 Carnikavas Vidusskolas multizālē norisināsies deju koncerts “Jādejo, lai būtu prieks”.Koncertā piedalīsies:TDA “Gatve”, VPDK “Gatve E” un VPDK “Artava” no RīgasVPDK “Mēmele” un JDK “Mēmelīte” no BauskasVPDK “Atāls” no BērzaunesVPDK “Vēlreiz” no KauguriemVPDK “Arnika” no CarnikavasTUURIT-TUURIT no Pērnavas, IgaunijasIeeja bez maksas.

KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM). KAKTUSI
2026-02-19 19:00 - 21:00, 2026-02-25 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM)
Amerikāņu horeogrāfa Džeroma Robinsa (1918-1998) balets Koncerts (jeb Briesmas ikvienam) ir komiska parodija par klasiskās mūzikas klausītājiem. Izrādes darbība norisinās Friderika Šopēna klaviermūzikas koncertā, kas tā apmeklētājus aizvilina domu un iztēles dzīlēs. Iedomu tēli atdzīvojas, atklājot cilvēku vājības un fantāzijas plašumus. Koncerts (jeb Briesmas ikvienam), radīts 1956. gadā, ir publiku priecējošs darbs, kas ar smaidu ļauj paskatīties uz mūsu pašu burvīgajiem trūkumiem un īpatnībām.
Džeroms Robinss ir rakstījis: “Viena no koncerta apmeklējuma baudām ir iespēja pilnībā iegrimt mūzikas klausīšanās procesā. Mūsu iztēlē neapzināti sāk veidoties tēli un ainas, kuru formu un virzienus ietekmē gan dzirdētā mūzika, gan programmiņas saturs, gan klausītāja personīgie sapņi, problēmas un fantāzijas. Tieši Šopēna mūzikai ir raksturīgi izdomāti, “ieprogrammēti” nosaukumi, piemēram, Tauriņa etīde, Minūtes valsis, Lietus lāšu prelūdija un citi.”
KAKTUSI
Zviedru jaunā horeogrāfa Aleksandra Ekmaņa (1984) laikmetīgais balets Kaktusi ir veltīts mākslas kritikai. “Šis darbs ir par to, kā mēs vērojam mākslu un bieži jūtam vajadzību to analizēt un “saprast”. Ticu, ka nav viena pareiza veida, kā to darīt, un ka katrs mākslu var interpretēt un pieredzēt tā, kā vēlas. Iespējams, tā būs tikai sajūta, ko nevar izskaidrot, vai varbūt vēstījums būs labi saprotams. [..] KAKTUSI radās manas dzīves periodā, kad biju ļoti apjucis un apbēdināts ikreiz, kad kāds rakstīja par manu darbu. Man šķita, nav godīgi, ka viens cilvēks sēž un savā ziņā izlemj visu citu vietā, par ko ir izrāde,” stāsta horeogrāfs Aleksandrs Ekmans.
Izrādē stīgu kvarteta izpildījumā skan Franča Jozefa Haidna, Ludviga van Bēthovena un Franča Šūberta mūzika. Iestudējums pirmizrādīts Nīderlandes dejas teātrī II 2010. gadā.

KAZANOVA. Latvijas Nacionālā Opera un balets
2026-02-20 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Džakomo Kazanova dzīvi ir tvēris visā tās skaistumā un iespējās. Šo slaveno 18. gadsimta rakstnieku, pateicoties viņa atklātajiem memuāriem, mēs pazīstam arī kā priesteri, mūziķi, aktieri, juristu, diplomātu, spiegu, filosofu un laba ēdiena cienītāju. Un, protams, kaislīgu mīlētāju.
“Kazanova bija mirkļa mākslinieks ar neiedomājamu spēju būt laimīgam, un tieši šī viņa spēja lielākoties valdzināja cilvēkus,” tā Kazanovu raksturojis viņa biogrāfijas un šī baleta libreta autors Īans Kellijs. Kazanova cenšas ielūkoties leģendārā mīlētāja prātā un sirdī, vienlaikus paverot skatu uz fascinējošo laikmetu.
Baleta Kazanova pasaules pirmizrāde notika 2017. gada martā britu kompānijā Northern Ballet. Šo darbu, kurā varam iepazīt krāšņo, elpu aizraujošo 18. gadsimta vidi, ir radījuši horeogrāfs Kenets Tindals (Kenneth Tindall), komponists Kerijs Mazijs (Kerry Muzzey), scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Kristofers Orams (Christopher Oram).
Lomās:
Kazanova: Antons Freimans, Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana
M.M.: Sabīne Strokša, Emma Lagūna, Alisa Tomkoviča
Manona Baleti: Alise Prudāne-Spridzāne, Annija Kopštāle
Bragadins: Raimonds Martinovs, Viktors Seiko
Bellīno: Jūlija Brauere, Sabīne Strokša
Henriete: Jolanta Lubēja, Elza Leimane
Marķīze de Pompadūra: Elza Leimane, Laine Paiķe
Māsas Savorņānas: Emma Lagūna, Izabella Monastirska-Urtāne, Baiba Vītola, Krista Štrausa, Alisa Tomkoviča

TĀ LUSTĪGI DZĪVOJAM! VPDK "SUDMALIŅAS" 25 gadu jubilejas koncerts
2026-02-21 18:00 - 20:00 | Nīcas kultūras nams

AIZ. TDK "Zalktis" koncerts
2026-02-21 18:00 - 20:00 | VEF kultūras pils
Kas ir tur – aiz? Aiz Daugavas? Aiz ezera? Aiz horizonta?
Aizsapņoties, aizdomāties, aizdziedāties. Aizskatīties acīs un aizrauties. Satikties, lai aizvirpuļotu dejā, kopīgās sajūtās un īstā priekā koncertā “Aiz” 21.februārī plkst. 18.00 VEF Kultūras pils Lielajā zālē aicina TDK un VPDK “Zalktis”.
Kopā aizdejosies TDA un VPDK “Zīle” , JDK “Delveri” un VPDK “Delve”, TDA “Diždancis”,
DA un VPDK “Laismeņa”, TDA “Ritenītis” und TDK “Skabardzēni” 1.grupa.

OBLICUS. Arhitektoniskā šķībdeja
2026-02-22 17:00 - 18:00 | Sabiles mākslas, kultūras un tūrisma centrs, Strautu iela 4, Sabiles, Latvia
Arhitektonskā šķībdeja “Oblicus”

Šis ir mans un Tavs laikmetīgais mīlas stāsts, mūsu laikmetīgā sutartīne.
Mūsu ambīciju, ievainojamības un izdeguma pašportrets.
Tas ir mans mēģinājums būt kopā ar Tevi. Mēģinājums saplūst ar Tevi, saglabājot sevi. Izgaist Tevī, ielocīt Tevi sevī.
Mākslā nav kompromisu – ir tikai patiesība – mana un Tava. Mana vai Tava.
Tieši tāpēc, ka es Tevi mīlu, es vairs negribu izvēlēties – mana vai Tava. Mans laika šķitums vai Tavs laika šķitums. Kur ir mūsu kopīgais laiks?

“Oblicus” ir aizrautīgs pētījums polifoniskās dejas pasaulē, ar mērķi radīt hipnotizējošu duetu, kurā savītos paralēli
ritmi un tiktu izcelta sajūta par personīgo un kopējo laika ritējumu pretstatīšanu. Koncepts “oblicus” – nedz paralēli,
nedz taisni, bet arī nedz kopā, nedz atsevišķi (no latīņu valodas slīpi vai šķībi), caurvij dejas, skaņas un gaismas kopējo
kompozīciju ar elegantu asimetriju, metaforiski atspoguļojot divu cilvēku savstarpējo attiecību nianses un centienus
saprasties. Iespaidīgajā horeogrāfijas gobelēnā divbalsīgās (kontrapunktētās) kustību ķēžu struktūras veidojas kā
izteiksmes pamatelementi, atspoguļojot ilgas pēc absolūtas saprašanās un neiespējamas saplūšanas vienā veselumā.
Šīs dejas Visumā laiks nav lineāra, nemainīga dimensija, bet drīzāk individuāli defragmentēts process, kas attīstās.
“Oblicus” ir metafizisks mīlas duets.

“Oblicus” tapis ar Valsts Kultūrkapitāla fonda, Rīgas Valstpilsētas pašvaldības, Latvijas Dejas informācijas centra, Horeogrāfu asociācijas un NVO nama atbalstu un atsevišķi darba attīstības posmi notika “HOROS” dejas rezidences ietvaros.

autori/izpildītāji – IevaKrish
mūzika – Kārlis Tone
gaismas – Jūlija Bondarenko
kostīmi – Ieva G.-Sants
producents – Tuvumi

ŽIZELE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-02-22 18:00 - 20:00
„Žizele” ir viens no pirmajiem lielajiem romantisma baletiem un viens no retajiem, kas saglabājies līdz mūsdienām. Uz lauku ciemata idilles fona risinās stāsts par naivās meitenes nodoto mīlestību, ārprātu un dzīvi pēc nāves baisi skaistajā pasaulē, kurā valda vilas – atriebīgi pieviltu sieviešu rēgi.

APBURTĀ PRINCESE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-02-27 19:00 - 21:00, 2026-02-28 15:00 - 17:00
Pasaka par simtgadu miegā aizmigušu skaistu princesi, ko atmodina drosmīga prinča skūpsts. Čaikovska brīnišķīgā mūzika un iestudējuma krāšņais skatuves noformējums ved uz brīnumzemi, kurā mīt fejas, pasaku tēli, princeses un ļaundari. Baletā saglabāta Mariusa Petipā oriģinālā horeogrāfija.

POLKA PILĪ. Tautas deju ansambļa KALVE koncerts
2026-02-28 17:00 - 19:00 | Jelgavas pils

SIRDĪS DEJA MIRDZ. Koncerts
2026-02-28 18:00 - 20:00 | Kultūras pils ZIEMEĻBLĀZMA
Pārdaugavas kultūras apvienības Kultūras centra “Imanta” jauniešu deju kolektīvs “Imanta” turpina tradīciju un aicina uz koncertu, kurā tiksies ar draugu kolektīviem no Jelgavas, Lielvārdes, Ādažiem, Ķekavas un Rīgas. Koncertā varēs ielūkoties arī gaidāmajā Tautas deju ansambļu un jauniešu dejotāju svētku programmā, kas 2026. gada maijā notiks Liepājā, kā arī varēs skatīt horeogrāfijas no koncerta dalībnieku repertuāra.
Koncertā piedalīsies: Tautas deju ansambļi “Jaunība” (Jelgava), “Sprigulītis”(Ādaži), “Teiksma”(Rīga), “Zīle” (Ķekava), jauniešu deju kolektīvi “Imanta”(Rīga) un “Pūpolītis” (Lielvārde), vidējās paaudzes deju kolektīvi “Imanta” un “DeTeiksma” (Rīga).
Pasākumu organizē Rīgas valstspilsētas pašvaldības iestāde “Pārdaugavas kultūras apvienība”.

RUDZU DANČI. Koncerts
2026-02-28 18:00 - 20:00 | Ropažu kultūras centrs
