DANCE.LV

MĒS MĪLAM DEJĀ! Latviešu skatuviskās dejas koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 (Europe/Riga) | Jelgavas kultūras nams
Koncertā “Mēs mīlam dejā!” piedalās tautas deju ansambļi “Daiļrade”, “Dancis”, “Rotaļa”, “Teiksma”, “Vektors”, “Lielupe”.
Koncerta mākslinieciskā vadītāja Elita Simsone.

MĪLESTĪBAS EKSPRESIS. Deju kolektīvu koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Ropažu kultūras centrs

VECA MĪLESTĪBA NERŪS! Senioru tautas deju koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Mārupes kultūras nams

SIRSNĪGAIS SADANCIS. Skatuviskās tautas dejas koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Ādažu Kultūras centrs

MĪLESTĪBA RADA DEJU. Tautas deju kolektīvu koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Barkavas kultūras nams
Koncertā piedalīsies tautas deju kolektīvi no Latvijas un Lietuvas:
• “Gervė” (Lietuva)
• “Vilnis” (Lietuva)
• SDK “Senči” (Kalnagravas)
• SDK “Klabdancis” (Barkava)
• BDK “Kriksis” (Barkava)
• SDK “Sendancis” (Rīga)
• VPDK “Rokraksti” un bērni (Meirāni)
• SDK “Vasalinki” (Rogovka)
• SDK “Kumiņš” (Varakļāni)
• SDK “Mūžīgais dzinējs” (Atašiene)
• SDK “Krustpilietis” (Jēkabpils)
* SDK “Šurpu turpu” (Svitene)

SIRDS LIEK DEJOT. Koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Malienas tautas nams

KĀZAS. Mīlestības dienas sadancis
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Vangažu kultūras nams
Mīlestības dienas sadancis “KĀZAS”
Kāzu rituālus izdejos VPDK “Augšup”, VPDK “Dūka”, VPDK “‘Madara”, VPDK “Stopiņš”, VPDK “Daugava”, VPDK “Saime”, VPDK “Raksti” un VPDK “Mundags”
Kāzu tradīcijās dalīsies televīzijas un radio ētera personība Rūta Dvinska

JĀDEJO, LAI BŪTU PRIEKS. Deju koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Carnikavas vidusskolas multizāle
14.februārī plkst.18.00 Carnikavas Vidusskolas multizālē norisināsies deju koncerts “Jādejo, lai būtu prieks”.Koncertā piedalīsies:TDA “Gatve”, VPDK “Gatve E” un VPDK “Artava” no RīgasVPDK “Mēmele” un JDK “Mēmelīte” no BauskasVPDK “Atāls” no BērzaunesVPDK “Vēlreiz” no KauguriemVPDK “Arnika” no CarnikavasTUURIT-TUURIT no Pērnavas, Igaunijas

JĀDEJO, LAI BŪTU PRIEKS. Deju koncerts
2026-02-14 18:00 - 20:00 | Carnikavas tautas nams “Ozolaine”
14.februārī plkst.18.00 Carnikavas Vidusskolas multizālē norisināsies deju koncerts “Jādejo, lai būtu prieks”.Koncertā piedalīsies:TDA “Gatve”, VPDK “Gatve E” un VPDK “Artava” no RīgasVPDK “Mēmele” un JDK “Mēmelīte” no BauskasVPDK “Atāls” no BērzaunesVPDK “Vēlreiz” no KauguriemVPDK “Arnika” no CarnikavasTUURIT-TUURIT no Pērnavas, IgaunijasIeeja bez maksas.

FUCKING LOVE PART II
2026-02-14 20:00 - 21:00 | Vagonu iela 21
“Fucking love. PART II” ir laikmetīgās dejas notikums, kurā pieredzēt intensīvu un neaizmirstamu klātbūtnes pieredzi, cauri mīlestības daudzveidīgajām izpausmēm – kaislei, sāpēm, alkām un beznosacījuma tuvībai. Dejotāju ķermeņa valoda savīsies kopā ar mūziku, radot intensīvu un neaizmirstamu klātbūtnes pieredzi.
Dejas notikuma “Dance&Perform” veidotāji, komanda “Deja Today”, aicina uz laikmetīgās dejas randiņu “Fucking love” otro daļu.
“Fucking love” ir intīms un neparasts piedzīvojums, kas neatstās vienaldzīgu.
14. februāris | plkst. 18:00 un 20.00 | PER Form studio, Vagonu iela 21.
PRODUCĒ:
Biedrība “Deja Today”

KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM). KAKTUSI
2026-02-19 19:00 - 21:00, 2026-02-25 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM)
Amerikāņu horeogrāfa Džeroma Robinsa (1918-1998) balets Koncerts (jeb Briesmas ikvienam) ir komiska parodija par klasiskās mūzikas klausītājiem. Izrādes darbība norisinās Friderika Šopēna klaviermūzikas koncertā, kas tā apmeklētājus aizvilina domu un iztēles dzīlēs. Iedomu tēli atdzīvojas, atklājot cilvēku vājības un fantāzijas plašumus. Koncerts (jeb Briesmas ikvienam), radīts 1956. gadā, ir publiku priecējošs darbs, kas ar smaidu ļauj paskatīties uz mūsu pašu burvīgajiem trūkumiem un īpatnībām.
Džeroms Robinss ir rakstījis: “Viena no koncerta apmeklējuma baudām ir iespēja pilnībā iegrimt mūzikas klausīšanās procesā. Mūsu iztēlē neapzināti sāk veidoties tēli un ainas, kuru formu un virzienus ietekmē gan dzirdētā mūzika, gan programmiņas saturs, gan klausītāja personīgie sapņi, problēmas un fantāzijas. Tieši Šopēna mūzikai ir raksturīgi izdomāti, “ieprogrammēti” nosaukumi, piemēram, Tauriņa etīde, Minūtes valsis, Lietus lāšu prelūdija un citi.”
KAKTUSI
Zviedru jaunā horeogrāfa Aleksandra Ekmaņa (1984) laikmetīgais balets Kaktusi ir veltīts mākslas kritikai. “Šis darbs ir par to, kā mēs vērojam mākslu un bieži jūtam vajadzību to analizēt un “saprast”. Ticu, ka nav viena pareiza veida, kā to darīt, un ka katrs mākslu var interpretēt un pieredzēt tā, kā vēlas. Iespējams, tā būs tikai sajūta, ko nevar izskaidrot, vai varbūt vēstījums būs labi saprotams. [..] KAKTUSI radās manas dzīves periodā, kad biju ļoti apjucis un apbēdināts ikreiz, kad kāds rakstīja par manu darbu. Man šķita, nav godīgi, ka viens cilvēks sēž un savā ziņā izlemj visu citu vietā, par ko ir izrāde,” stāsta horeogrāfs Aleksandrs Ekmans.
Izrādē stīgu kvarteta izpildījumā skan Franča Jozefa Haidna, Ludviga van Bēthovena un Franča Šūberta mūzika. Iestudējums pirmizrādīts Nīderlandes dejas teātrī II 2010. gadā.

KAZANOVA. Latvijas Nacionālā Opera un balets
2026-02-20 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Džakomo Kazanova dzīvi ir tvēris visā tās skaistumā un iespējās. Šo slaveno 18. gadsimta rakstnieku, pateicoties viņa atklātajiem memuāriem, mēs pazīstam arī kā priesteri, mūziķi, aktieri, juristu, diplomātu, spiegu, filosofu un laba ēdiena cienītāju. Un, protams, kaislīgu mīlētāju.
“Kazanova bija mirkļa mākslinieks ar neiedomājamu spēju būt laimīgam, un tieši šī viņa spēja lielākoties valdzināja cilvēkus,” tā Kazanovu raksturojis viņa biogrāfijas un šī baleta libreta autors Īans Kellijs. Kazanova cenšas ielūkoties leģendārā mīlētāja prātā un sirdī, vienlaikus paverot skatu uz fascinējošo laikmetu.
Baleta Kazanova pasaules pirmizrāde notika 2017. gada martā britu kompānijā Northern Ballet. Šo darbu, kurā varam iepazīt krāšņo, elpu aizraujošo 18. gadsimta vidi, ir radījuši horeogrāfs Kenets Tindals (Kenneth Tindall), komponists Kerijs Mazijs (Kerry Muzzey), scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Kristofers Orams (Christopher Oram).
Lomās:
Kazanova: Antons Freimans, Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana
M.M.: Sabīne Strokša, Emma Lagūna, Alisa Tomkoviča
Manona Baleti: Alise Prudāne-Spridzāne, Annija Kopštāle
Bragadins: Raimonds Martinovs, Viktors Seiko
Bellīno: Jūlija Brauere, Sabīne Strokša
Henriete: Jolanta Lubēja, Elza Leimane
Marķīze de Pompadūra: Elza Leimane, Laine Paiķe
Māsas Savorņānas: Emma Lagūna, Izabella Monastirska-Urtāne, Baiba Vītola, Krista Štrausa, Alisa Tomkoviča

TĀ LUSTĪGI DZĪVOJAM! VPDK "SUDMALIŅAS" 25 gadu jubilejas koncerts
2026-02-21 18:00 - 20:00 | Nīcas kultūras nams

AIZ. TDK "Zalktis" koncerts
2026-02-21 18:00 - 20:00 | VEF kultūras pils
Kas ir tur – aiz? Aiz Daugavas? Aiz ezera? Aiz horizonta?
Aizsapņoties, aizdomāties, aizdziedāties. Aizskatīties acīs un aizrauties. Satikties, lai aizvirpuļotu dejā, kopīgās sajūtās un īstā priekā koncertā “Aiz” 21.februārī plkst. 18.00 VEF Kultūras pils Lielajā zālē aicina TDK un VPDK “Zalktis”.
Kopā aizdejosies TDA un VPDK “Zīle” , JDK “Delveri” un VPDK “Delve”, TDA “Diždancis”,
DA un VPDK “Laismeņa”, TDA “Ritenītis” und TDK “Skabardzēni” 1.grupa.

OBLICUS. Arhitektoniskā šķībdeja
2026-02-22 17:00 - 18:00 | Sabiles mākslas, kultūras un tūrisma centrs, Strautu iela 4, Sabiles, Latvia
Arhitektonskā šķībdeja “Oblicus”

Šis ir mans un Tavs laikmetīgais mīlas stāsts, mūsu laikmetīgā sutartīne.
Mūsu ambīciju, ievainojamības un izdeguma pašportrets.
Tas ir mans mēģinājums būt kopā ar Tevi. Mēģinājums saplūst ar Tevi, saglabājot sevi. Izgaist Tevī, ielocīt Tevi sevī.
Mākslā nav kompromisu – ir tikai patiesība – mana un Tava. Mana vai Tava.
Tieši tāpēc, ka es Tevi mīlu, es vairs negribu izvēlēties – mana vai Tava. Mans laika šķitums vai Tavs laika šķitums. Kur ir mūsu kopīgais laiks?

“Oblicus” ir aizrautīgs pētījums polifoniskās dejas pasaulē, ar mērķi radīt hipnotizējošu duetu, kurā savītos paralēli
ritmi un tiktu izcelta sajūta par personīgo un kopējo laika ritējumu pretstatīšanu. Koncepts “oblicus” – nedz paralēli,
nedz taisni, bet arī nedz kopā, nedz atsevišķi (no latīņu valodas slīpi vai šķībi), caurvij dejas, skaņas un gaismas kopējo
kompozīciju ar elegantu asimetriju, metaforiski atspoguļojot divu cilvēku savstarpējo attiecību nianses un centienus
saprasties. Iespaidīgajā horeogrāfijas gobelēnā divbalsīgās (kontrapunktētās) kustību ķēžu struktūras veidojas kā
izteiksmes pamatelementi, atspoguļojot ilgas pēc absolūtas saprašanās un neiespējamas saplūšanas vienā veselumā.
Šīs dejas Visumā laiks nav lineāra, nemainīga dimensija, bet drīzāk individuāli defragmentēts process, kas attīstās.
“Oblicus” ir metafizisks mīlas duets.

“Oblicus” tapis ar Valsts Kultūrkapitāla fonda, Rīgas Valstpilsētas pašvaldības, Latvijas Dejas informācijas centra, Horeogrāfu asociācijas un NVO nama atbalstu un atsevišķi darba attīstības posmi notika “HOROS” dejas rezidences ietvaros.

autori/izpildītāji – IevaKrish
mūzika – Kārlis Tone
gaismas – Jūlija Bondarenko
kostīmi – Ieva G.-Sants
producents – Tuvumi

ŽIZELE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-02-22 18:00 - 20:00
„Žizele” ir viens no pirmajiem lielajiem romantisma baletiem un viens no retajiem, kas saglabājies līdz mūsdienām. Uz lauku ciemata idilles fona risinās stāsts par naivās meitenes nodoto mīlestību, ārprātu un dzīvi pēc nāves baisi skaistajā pasaulē, kurā valda vilas – atriebīgi pieviltu sieviešu rēgi.

APBURTĀ PRINCESE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-02-27 19:00 - 21:00, 2026-02-28 15:00 - 17:00
Pasaka par simtgadu miegā aizmigušu skaistu princesi, ko atmodina drosmīga prinča skūpsts. Čaikovska brīnišķīgā mūzika un iestudējuma krāšņais skatuves noformējums ved uz brīnumzemi, kurā mīt fejas, pasaku tēli, princeses un ļaundari. Baletā saglabāta Mariusa Petipā oriģinālā horeogrāfija.

POLKA PILĪ. Tautas deju ansambļa KALVE koncerts
2026-02-28 17:00 - 19:00 | Jelgavas pils

SIRDĪS DEJA MIRDZ. Koncerts
2026-02-28 18:00 - 20:00 | Kultūras pils ZIEMEĻBLĀZMA
Pārdaugavas kultūras apvienības Kultūras centra “Imanta” jauniešu deju kolektīvs “Imanta” turpina tradīciju un aicina uz koncertu, kurā tiksies ar draugu kolektīviem no Jelgavas, Lielvārdes, Ādažiem, Ķekavas un Rīgas. Koncertā varēs ielūkoties arī gaidāmajā Tautas deju ansambļu un jauniešu dejotāju svētku programmā, kas 2026. gada maijā notiks Liepājā, kā arī varēs skatīt horeogrāfijas no koncerta dalībnieku repertuāra.
Koncertā piedalīsies: Tautas deju ansambļi “Jaunība” (Jelgava), “Sprigulītis”(Ādaži), “Teiksma”(Rīga), “Zīle” (Ķekava), jauniešu deju kolektīvi “Imanta”(Rīga) un “Pūpolītis” (Lielvārde), vidējās paaudzes deju kolektīvi “Imanta” un “DeTeiksma” (Rīga).
Pasākumu organizē Rīgas valstspilsētas pašvaldības iestāde “Pārdaugavas kultūras apvienība”.

RUDZU DANČI. Koncerts
2026-02-28 18:00 - 20:00 | Ropažu kultūras centrs

VISI CEĻI VED UZ KULDĪGU. Koncerts
2026-02-28 18:00 - 20:00 | Kuldīgas kultūras centrs

DEJU SOĻI PAAUDZĒS. Latviešu skatuviskās dejas koncerts
2026-02-28 18:00 - 20:00 | Burtnieku kultūras centrs
28. februārī plkst. 18.00 Burtnieku Kultūras centrā amatierkolektīvu deju koncerts “Deju soļi paaudzēs”. Ielūdz Valmieras Kultūras centra jauniešu deju kolektīvs “Sadancis” un draugi. Ieejas maksa 3 EUR.

ES SKATOS UZ SEVI. Laikmetīgās dejas izrāde
2026-02-28 18:30 - 19:00, 2026-03-01 16:30 - 17:00 | VEIZĀNA DEJU SKOLA
“Man diemžēl ļoti patīk aizdomāties par visām tām alternatīvajām pieredzēm, kuras varētu notikt, ja vien es sevī nejustu to trauksmi. Un tieši tā ar laika mašīnu savā prātā es bieži aizceļoju. Vai Tu arī tā ceļo?”
Laikmetīgās dejas izrāde “Es skatos uz sevi” apskata trauksmes radītās grūtības būt klātesošam, caur fiziskām idejām pētot trauksmaino stāvokli. Izrādes dejotāji šo izaicinājumu izjūt ar savstarpējām attiecībām, kas aicina nepadoties pirmajai reakcijai, pieņemt notiekošo un veikt darbības, kad tās tiek pieprasītas, kamēr skatītājs tiek aicināts būt klātesošs jau nonākot izrādes norises vietā.
Horeogrāfs: Nauris Miķelis Goba
Dejotāji: Anna Marija Puķe, Sabīne Neilande, Edvards Kurmiņš, Aigars Larionovs, Poļina Filippova, Mārīte Supe, Mārtiņš Emīls Aržanovskis
Dramaturģe: Elise Kundi-Matvejeva
Mūzikas autori: Erasmus Džons Talbots, Frederiks Rīds
Scenogrāfe: Margarita Germane
Ūnijas iela 8-K3, Rīga (Veizāna dejas skolas koncertzāle)

BEZSVARA KLUSUMS. Laikmetīgās dejas muzikāla izrāde
2026-02-28 19:00 - 20:00 | Dailes teātris
Starp ieelpu un izelpu rodas bezsvara klusums.
Mēs vēlamies dāvāt mirkli miera mūsdienu trauksmainajā pasaulē. Dejas izrāde “Bezsvara klusums” ir laikmetīgās dejas un dzīvas mūzikas sadarbība. Cieņa. Cilvēcība. Saskaņa.
Izrādē piedalās divi dejotāji un divi mūziķi, kuri kopā veido vienotu māksliniecisko telpu.
Deja: Linda Lejiņa-Grebina, Ģirts Bisenieks
Mūzika: Rihards Lībietis, Mārtiņš Miļevskis

Organizē: Radošās izaugsmes bulvāris

IZ ZAĻA ZORA. Muzikāla skatuviskās dejas izrāde
2026-02-28 19:00 - 21:00 | Liepājas Olimpiskais centrs
​​Latviešu skatuviskās dejas izrāde dzīvās mūzikas pavadījumā par mēslu talku Latgalē, kas ir veltīta Latgales cilvēkam.
Gaišas, priecīgas un enerģiskas 80 minūtes. Stāsta centrā ir meitene, kura apstiprina savu emocionālo piederību Latgalei un savām acīm izstāsta talkas stāstu, kas norisinās viņas pašas sētā. Izrāde balstās Latgales folkloras materiālos un cilvēku pieredzes stāstos, tāpēc izrādes valoda – latgaliešu.
Piedalās Latvijas Universitātes deju ansamblis “Pērle” un 13 dažādi mūziķi – muzikālā apvienība “Upes muzikanti”, grupa “Rūžupis veiri” un muzikālā apvienība Trio “Bille”.
Darba procesā un arī pirms tam ir secināts, ka latgalietis ir karsts, patiess un dabu mīlošs cilvēks. Cilvēks, kuram no sirds rūp cits cilvēks. Talka, īpaši mēslu talka ir kā svētki, kuri beidzas ar dzīrēm – puiši noskata meitas un otrādi – tā ir draiska un priecīga.
Horeogrāfs: Juris Gogulis
Režisori: Elīna Apsīte un Juris Gogulis
Scenogrāfe: Laura Šalma
Mūzikas aranžija: muzikālā apvienība “Upes muzikanti”
Tērpu detaļu mākslinieks: Rihards Pelnēns
Brauc tolkā-jem leidze draugus i kaimiņus. Ja nesagrib struodot, tad vysmoz pasver iz ļusteigu dzeivuošonu.

LU deju ansambļa “Pērle” mākslinieciskais vadītājs Raimonds Dzintars, repetitori Ignats Ančāns un Juris Gogulis
Izrādi rīko nodibinājums “Deju un dziesmu fonds”
Foto mākslinieks: Jānis Romanovskis
Grafikas dizains: Agate Salna

DRAKULA. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-04 19:00 - 21:00
Krāšņais, neoklasiskais Kšištofa Pastora balets ar Vojceha Kilara mūziku un Pāvela Hinovska libretu tapis pēc Brema Stokera pasaulslavenā romāna motīviem.
Jauniestudējuma muzikālais vadītājs ir Mārtiņš Ozoliņš, kostīmus un scenogrāfiju veidojuši Čārlzs Kjūsiks Smits un Fils R. Danielss, mūzikas aranžējuma autori ir Maikls Brets un Džošua Deiviss, gaismu mākslinieki – Džons Basvels un Džons Pols Perkokss, horeogrāfa asistenti – Simoneta Lizi un Sedriks Iņass, repetitori – Viktorija Jansone un Iļja Vlasenko.
Galvenās lomas jauniestudējumā atveidos Raimonds Martinovs, Antons Freimans (Drakula vecumā), Viktors Seiko, Filips Fedulovs (Drakula jaunībā), Jūlija Brauere, Sabīne Strokša un Jolanta Lubēja (Mīna), Kārlis Cīrulis, Aleksandrs Osadčijs (Džonatans), Ieva Rācene, Annija Kopštāle (Lūsija).
Balets “Drakula” pirmo reizi skatītāju vērtējumam tika nodots 2018. gadā Rietumaustrālijas baletā Pērtā. Iestudējums guvis lielu publikas un kritiķu atzinību, kā arī saņēmis vairākas balvas un nominācijas. Latvijas Nacionālajā baletā tas piedzīvo otro iestudējumu.
Balets tapis pēc īru rakstnieka Brema Stokera 19. gadsimta nogalē sarakstītā romāna “Drakula” motīviem, bet tā muzikālās partitūras pamatā ir poļu komponista Vojceha Kilara mūzika gotiskajai kinofilmai “Brema Stokera Drakula”, to papildinot ar simfoniskajiem skaņdarbiem un klaviermūziku.
“Lasot Brema Stokera romānu, es sapratu, ka šis stāsts ir par gadsimtiem ilgu mīlestību, kas ir stiprāka par bailēm, un upurēšanos. Drakula upurē savu mūžīgo dzīvi, lai glābtu Mīnu – sievieti, kas ir viņa mirušās sievas līdziniece un pret kuru viņš jūt mūžīgu mīlestību. Man šis stāsts šķita skaists un pievilcīgs plašai auditorijai. Negribēju veidot grotesku, kā bieži tiek darīts “Drakulas” interpretācijās, mans stāsts ir nopietns, bet, protams, tajā ir klātesoši arī tēli, kas sniegs mazu komisku atslodzi,” stāsta ievērojamais horeogrāfs Kšištofs Pastors, kura radošo rokrakstu Latvijas skatītāji jau iepazinuši baletos “Sidraba šķidrauts”, “Svētpavasaris”, “Karmena” “Bīstamie sakari’, “Tango” un “Bolero”.
Foto: Monta Tīģere.

"JAUNS AR VECU SADEJOJA"
2026-03-06 16:30 | Rīgas Latviešu biedrība
Rīgas Latviešu biedrības senioru deju kolektīvs “SenVIJA” un vidējās paaudzes deju kolektīvs “Vija” aicina uz pavasara sadancošanas koncertu “Jauns ar vecu sadejoja” 6. martā plkst. 19.00 Rīgas Latviešu biedrības Lielajā zālē.
Vairāk informācijas https://www.facebook.com/photo/?fbid=1207541428204896&set=a.496963529262693
