INDULIS UN ĀRIJA - DZIRNĀM 40
2025-11-11 19:00 - 21:00 (Europe/Riga) | Xiomi arēna
Dzirnām 40. Rainim 160. Dejas piedzīvojums “Indulis un Ārija”
Šajā septembrī satiekas divas apaļas jubilejas – Rainim 160 un “Dzirnām” 40, kopā veidojot divas simtgades. Agra Daņiļeviča deju skola “Dzirnas” savu jubileju atzīmēs, vienojot šos laikmeta nogriežņus dejā un par pamatu ņemot Raiņa romantisko traģēdiju “Indulis un Ārija”. 11. novembrī “Xiaomi” arēnā skatītājus gaida dejas piedzīvojums – “Indulis un Ārija – DZIRNĀM 40”. To veido režisors Intars Rešetins-Pētersons, komponists Valters Pūce un Agra Daņiļeviča, Dzirnu pedagogu un vecāko grupu dejotāju kopdarbs orģinālhoreogrāfijās. To izdejos visu paaudžu esošie un bijušie Dzirnieši, kopā ar saviem vecākiem un deju draugiem. Muzikālo skanējumu nodrošinās Sinfonietta Rīga un jauktais koris “BALSIS”. Dejas piedzīvojuma forma būs daudzslāņaina – deja, dzīva mūzika, Raiņa lugas tēli un video māksla.
Par gaidāmo notikumu savās emocijās dalās horeogrāfs Agris Daņiļevičs:
“1. septembrī Dzirnām palika 40 gadi, un zvaigznes sastājās tā, ka Intars vēlējās uz “Dzirnām” uzlikt Induli un Āriju. Mana sākotnējā ideja nobruka, un tad sapratu – jāļaujas, jāizdara kaut kas pilnīgi jauns. Nekādu citātu no bijušā, taču no sava rokraksta prom gan neiešu. Šī ir mana otrā reize ar Raini. Zinu – viņš vairāk uzdod jautājumus nekā sniedz atbildes. Arī šī izrāde būs par jautājumiem, bez moralizēšanas. Rainis vienmēr prot ievest strupceļā, lai cilvēki sāk vairāk domāt un just. Arī savos 160 gados joprojām ir aktuāls, pat soli priekšā. Un, manuprāt, skaistākais šajā uzvedumā ir tas, ka dejā satiekas Dzirnu paaudzes – vienā pārī dejo solisti ar vairāk nekā 20 gadu starpību.”
Savukārt režisors Intars Rešetins-Pētersons uzsver: “Man tas ir liels notikums – veidot šo stāstu kopā ar savu deju skolotāju, kā arī redzēt dejā atkal tos māksliniekus, kurus savā laikā esmu apbrīnojis. Mēs visi vēlamies Latvijai Dzirnu dzimšanas dienā uzdāvināt patriotisku stāstu, kas runā par nāciju, likteni un senčiem – un ir tik ļoti aktuāls arī šodienas ģeopolitiskajā situācijā. Jā, mēs esam tā mazā cilts, kurai jābūt saliedētai, jāstāv uz savām kājām un jāskatās gaišā nākotnē – plecu pie pleca. Pāri visam šajā dejas piedzīvojumā stāv cilvēkmīlestība – mums vienam otru ir vairāk jāiemīl. Šo stāstu mēs stāstīsim caur Pudiķa prizmu, taču akcentu vēlamies likt cilvēkmīlestībā – jo pasaules kontekstā, šķiet, mēs šodien viens otru vairs neprotam mīlēt.”
Agra Daņiļeviča deju skolas “Dzirnas” stāsts aizsākās 1985. gada 1. septembrī Krimuldas vidusskolā. Šodien tā ir akreditēta mācību iestāde Rīgā, kurā jaunie dejotāji apgūst dažādus stilus – hip-hopu, džezu, mūsdienu un modernās dejas, breika elementus, kā arī latviešu tautas dejas.
“Dzirnu” radošais lidojums un tehniskā varēšana bieži stiepjas tālu ārpus obligātā repertuāra, taču šajā lidojumā nemainīgi tiek saglabātas latviskās pamatvērtības un mīlestība pret deju.
Deju skolas “zelta fondā” ir tādi iestudējumi kā “Mauglis”, “Mazā Nāriņa”, “KARALIS(Queen)”, “Viņi dejoja vienu vasaru”, “No gaismas līdz gaismai”, “Spēlēju, dancoju”, “100 m skrējiens”, “No zobena saule lēca” un “Dziesma dejo. Deja skan”. “Dzirnu” moto – dejot ir laime!
Biļetes no šodienas, 11. septembra ir pieejamas Biļešu Paradīzes kasēs.
Radošā komanda
Horeogrāfs inscenētājs: Agris Daņiļevičs
Horeogrāfa asistentes: Līga Kavace un Marta Paula Rāzna
Horeogrāfi: Markuss Zmelnigs, Baiba Ķestere, Marta Paula Rāzna, Beāte Ieva Roze, Anete Klapkalne, Paulis Bārzdiņš un Kārlis Božs
Radošā grupa: Elēna Viļuma, Marta Ciema, Marta Maculēviča, Markus Zabello, Rūdolfs Daņiļevičs, Pauls Purgailis
Režisors: Intars Rešetins-Pētersons
Oriģinālmūzikas autors: Valters Pūce
Scenogrāfs: Aigars Ozoliņš
Video māksliniece: Ineta Sipunova
Kostīmu māksliniece: Jana Čivžele
Kostīmu mākslinieces asistentes: Elizabete Meisīte un Marta Paula Rāzna
Tekstu autore: Zane Zusta
Latvijas kaskadieru asociācijas “Wanted Stunt Squad” cīņas horeogrāfs: Sergejs Fjodorovs
Muzikālais izpildījums
Valters Pūce (solo čells)
“Sinfonietta Rīga” un diriģents Normunds Šnē
Jauniešu koris “BALSIS” un diriģents Ints Teterovskis
Pavadošā grupa:
Dainis Tenis – klavieres
Artūrs Jermaks – bungas
Antons Trocjuks – čells
Dejo:
Visu paaudžu un laiku “Dzirnu” dejotāji un viņu vecāki, direktore Singita Daņiļeviča
TDA “Lielupe”, mākslinieciskā vadītāja Elita Simsone, deju pedagogi Baiba Ķestere, Liene Caune
TDA “Ogre”, mākslinieciskais vadītājs Ādams Kristaps Eisaks, repetitore Sabīne Sila
Tiekamies Lāčplēša dienā!!!

KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM). KAKTUSI
2025-11-13 19:00 - 20:00, 2025-11-14 19:00 - 20:00, 2025-11-23 19:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM)
Amerikāņu horeogrāfa Džeroma Robinsa (1918-1998) balets Koncerts (jeb Briesmas ikvienam) ir komiska parodija par klasiskās mūzikas klausītājiem. Izrādes darbība norisinās Friderika Šopēna klaviermūzikas koncertā, kas tā apmeklētājus aizvilina domu un iztēles dzīlēs. Iedomu tēli atdzīvojas, atklājot cilvēku vājības un fantāzijas plašumus. Koncerts (jeb Briesmas ikvienam), radīts 1956. gadā, ir publiku priecējošs darbs, kas ar smaidu ļauj paskatīties uz mūsu pašu burvīgajiem trūkumiem un īpatnībām.
Džeroms Robinss ir rakstījis: “Viena no koncerta apmeklējuma baudām ir iespēja pilnībā iegrimt mūzikas klausīšanās procesā. Mūsu iztēlē neapzināti sāk veidoties tēli un ainas, kuru formu un virzienus ietekmē gan dzirdētā mūzika, gan programmiņas saturs, gan klausītāja personīgie sapņi, problēmas un fantāzijas. Tieši Šopēna mūzikai ir raksturīgi izdomāti, “ieprogrammēti” nosaukumi, piemēram, Tauriņa etīde, Minūtes valsis, Lietus lāšu prelūdija un citi.”
KAKTUSI
Zviedru jaunā horeogrāfa Aleksandra Ekmaņa (1984) laikmetīgais balets Kaktusi ir veltīts mākslas kritikai. “Šis darbs ir par to, kā mēs vērojam mākslu un bieži jūtam vajadzību to analizēt un “saprast”. Ticu, ka nav viena pareiza veida, kā to darīt, un ka katrs mākslu var interpretēt un pieredzēt tā, kā vēlas. Iespējams, tā būs tikai sajūta, ko nevar izskaidrot, vai varbūt vēstījums būs labi saprotams. [..] KAKTUSI radās manas dzīves periodā, kad biju ļoti apjucis un apbēdināts ikreiz, kad kāds rakstīja par manu darbu. Man šķita, nav godīgi, ka viens cilvēks sēž un savā ziņā izlemj visu citu vietā, par ko ir izrāde,” stāsta horeogrāfs Aleksandrs Ekmans.
Izrādē stīgu kvarteta izpildījumā skan Franča Jozefa Haidna, Ludviga van Bēthovena un Franča Šūberta mūzika. Iestudējums pirmizrādīts Nīderlandes dejas teātrī II 2010. gadā.

MADE BY PERSON. Izrāde
2025-11-14 19:00 - 20:00 | Rīgas cirks
Dejas izrādē “Made by Person” trīs dejotājas saskaras ar saviem instinktiem un centieniem tos kontrolēt, mijiedarbojoties ar griestos iekārtiem svarbumbām. Tā ir cilvēka kolāža, kas izpaužas caur emocijām, instinktiem un ķermeņa patiesajām reakcijām. Dejotāju ķermeņi tiek provocēti un izaicināti, lai atklātos nepastarpināta cilvēciskā pieredze. Laikā, kad informācija, teksti un idejas tiek ģenerētas sekundes laikā, “Made by Person” cenšas atgūt nepieciešamību apstāties – sajust, iepazīt no jauna gan sevi, gan tos, kas ir blakus. No ātruma, precizitātes un sistemātiskuma notiek virzība pretī reakcijām, ķermenim un trauslumam.
Radošā komanda:
Horeogrāfs – Artūrs Nīgalis
Izpildītāji – Poļina Filippova, Anastasija Čornaja, Mārīte Supe
Scenogrāfija un kostīmi – Marianna Lapiņa
Mūzika – Kaspars Niklasons
Gaismu mākslinieks – Reinis Zalte
Producente – Anna Ulberte
Līdzproducents – Horeogrāfu asociācija
Finansiālais atbalstītājs – Valsts kultūrkapitāla fonds
Izrādes idejas autors un horeogrāfs Artūrs Nīgalis ir dejotājs un horeogrāfs, kurš pārstāv Septīto Latvijas laikmetīgās dejas paaudzi. Artūrs kopš 2018. gada strādā kā profesionāls dejotājs un kopš 2023. gada – kā profesionāls horeogrāfs. Artūra nozīmīgākie karjeras pieturpunkti ir “Dejas balva 2023-2024” saņemšana kategorijā “Laikmetīgās dejas horeogrāfs”, kā arī kļūšana par pirmo latviešu horeogrāfu, kura darbs “Silueta burti” ir iekļuvis prestižajā starptautiskajā izrāžu tīklā “Aerowaves”, tādējādi iznesot Latvijas laikmetīgās dejas vārdu pasaules līmenī.
Ieteicamais vecums: 12+
Izrādes garums: 60 min.

TE TĀ LATVIJA SĀKAS. TDA "Zalktis" koncerts
2025-11-15 18:00 - 19:00 | VEF kultūras pils
Biļetes: Biļetes uz TDK “Zalktis” koncerts | TE TĀ LATVIJA SĀKAS Rīga, Ropažu iela 2 2025. gada 15. novembris, sestdiena, 18:00 VEF Kultūras pils

DEJU TILTS STARP PILSĒTĀM. Tautas deju koncerts
2025-11-15 18:00 - 19:00 | Liepājas Olimpiskais centrs
Liepājas Bērnu un jaunatnes centra TDA “Vaduguns” ielūdz uz tautas deju koncertu “Deju tilts starp pilsētām”, kas norisināsies: Liepājas Olimpiskā centra Rožu zālē 15.novembrī, plkst. 18:00Iezīmējot patriotisko nedēļu ar deju soli, no dažādām Latvijas vietām, pulcēsies vairāk kā 200 dejotāji, lai kopā svinētu svētkus un deju. Koncertā piedalīsies:TDK “Asni” (Rīga) @tdkasniDA “Pērle” (Rīga) @da_perleTDA “Kursa” (Saldus) @tdakursaBJDK “Viznīts” (Ogre) @jdk.viznitsTDA “Drīziņš” (Dobele) @tda_drizinsTDA “Drīziņš” studija (Dobele) @tda_drizins_studijaTDK “Šeku Reku” (Ķekava) @tdksekurekuJDK “Strautuguns” (Ventspils) @jdk_strautugunsTDA “Vaduguns” studija (Liepāja) @tda.vaduguns.studijaTDA “Vaduguns” (Liepāja)Koncerts tiek rīkots tautas deju kolektīvu saliedēšanās pasākuma “Uguns kauss 2025” ietvaros, ar Liepājas Bērnu un jaunatnes centrs atbalstu.

The Paris Opera in Cinema - Balets "Žizele"
2025-11-16 14:00 - 16:00 | Apollo kino AKROPOLE
Vairāk info: Parīzes opera kinoteātrī – balets ŽIZELE – Apollo Kino

PARIS OPERA BALLET: GISELLE
2025-11-16 16:00 - 17:30 | AKROPOLE ALFA CINAMMON KINO
Vairāk info: Paris Opera Ballet: GISELLE

The Paris Opera in Cinema - Balets "Žizele"
2025-11-16 17:00 - 19:00 | Apollo kino RIGA PLAZA

ESMERALDA
2025-11-20 19:00 - 22:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

DEJAS MĀJA. Izrāde "Oblicus"
2025-11-22 17:00 - 18:00 | KURTUVE, Valmiera
Autori/izpildītāji: IevaKrish
Mūzika: Kārlis Tone
Gaismas: Jūlija Bondarenko
Nestandarta gaismu risinājumi: Jānis Bukovskis / Those guys lighting
Kostīmi: Ieva G.-Sants
Producents: Tuvumi
Izrādes ilgums: 40 min
Šis ir mans un Tavs laikmetīgais mīlas stāsts, mūsu laikmetīgā sutartīne.
Mūsu ambīciju, ievainojamības un izdeguma pašportrets.
Tas ir mans mēģinājums būt kopā ar Tevi. Mēģinājums saplūst ar Tevi, saglabājot sevi. Izgaist Tevī, ielocīt Tevi sevī. Mākslā nav kompromisu – ir tikai patiesība – mana un Tava. Mana vai Tava.
Tieši tāpēc, ka es Tevi mīlu, es vairs negribu izvēlēties – mana vai Tava. Mans laika šķitums vai Tavs laika šķitums.
Kur ir mūsu kopīgais laiks?
“Oblicus” ir aizrautīgs pētījums polifoniskās dejas pasaulē, ar mērķi radīt hipnotizējošu duetu, kurā savītos paralēli ritmi un tiktu izcelta sajūta par personīgo un kopējo laika ritējumu pretstatīšanu. Koncepts “oblicus” – nedz paralēli, nedz taisni, bet arī nedz kopā, nedz atsevišķi (no latīņu valodas slīpi vai šķībi), caurvij dejas, skaņas un gaismas kopējo kompozīciju ar elegantu asimetriju, metaforiski atspoguļojot divu cilvēku savstarpējo attiecību nianses un centienus saprasties. Iespaidīgajā horeogrāfijas gobelēnā divbalsīgās (kontrapunktētās) kustību ķēžu struktūras veidojas kā izteiksmes pamatelementi, atspoguļojot ilgas pēc absolūtas saprašanās un neiespējamas saplūšanas vienā veselumā. Šīs dejas Visumā laiks nav lineāra, nemainīga dimensija, bet drīzāk individuāli defragmentēts process, kas attīstās. “Oblicus” ir metafizisks mīlas duets.
Atbalsta: Valsts Kultūrkapitāla fonds, Valmieras novada pašvaldība, Valmieras
Teātris, Valmieras Kultūras centrs
Izrāde “Oblicus” ir šīs sezonas viens no nozīmīgākajiem jauniestudējumiem Latvijas laikmetīgajā dejā. Starptautiska žūrija darbu iekļāvusi arī Baltijas Dejas platformas programmā, kas no 2026. gada 22. līdz 25. aprīlim notiks Viļņā.

Dejas māja laikmetīgās mākslas telpā KURTUVE, Valmierā, tika atklāta 13. un 14. septembrī ar plašu divu dienu programmu, kas bija viens no pirmajiem notikumiem, sagaidot laikmetīgās dejas 30 gadu jubileju Latvijā 2026. gadā, kā ietvaros Latvijas Dejas informācijas centrs ir uzsācis īpašu projektu “Laikmetīgajai dejai Latvijā – 30”.

TIEKAMIES! ULDIM 90
2025-11-22 17:00 - 19:00 | Siguldas Devons
Vīrišķība, konkrētība, vienkāršība – tā latviešu tautas dejas pasaule atceras Uldi Šteinu – dažāda mēroga Deju svētku virsvadītāju, 13.–16. Deju svētku Goda virsvadītāju, pirmās “Dejas balvas” ieguvēju par mūža ieguldījumu latviešu skatuviskajā tautas dejā, horeogrāfu, inženieri un, kā Uldim pašam patika teikt, deju skolotāju.
Vairāk nekā 60 gadus sava mūža Šteins ir veltījis Rīgas Tehniskās universitātes Tautas deju ansamblim “Vektors”. Tur savu dejas manieri un mīlestību pret deju viņš ieaudzinājis vairākām dejotāju, horeogrāfu un deju skolotāju paaudzēm. Šogad Uldim apritētu 90, tāpēc aicinām jūs uz koncertu, kurā līdzās “Vektoram” uz skatuves satiksies “Šteiniskā” latviešu tautas dejas sakņu sistēma jeb kolektīvi, kuru vadītāji ir bijuši Ulda Šteina dejotāji: TDA un VPDK “Diždancis”, VPDA “Vidzeme”, TDA “Ogre”, VPDK “Dūka”, BDK “Spolītes” un TDK un DA “Vizbulīte”. Dejosim no Vāverpolkas līdz Jūrmalniekam un Vācu kalniešiem. Tiekamies!
Biļetes cena – 5 eiro. Siguldas ID karšu īpašniekiem, iegādājoties biļeti iepriekšpārdošanā, atlaide 20%, daudzbērnu ģimenēm 40% .
Biļetes var iegādāties “Biļešu paradīzes” kasēs, tostarp tiešsaistē. Pirmskolas vecuma bērniem, neaizņemot atsevišķu sēdvietu, ieeja bezmaksas.

Dobeles ābolu maiss 2025
2025-11-22 18:00 - 20:00 | Dobeles pilsētas kultūras nams
“Dobeles ābolu maiss” turpina 11 gadu ilggadējas tradīcijas spodrināšanu. Vienkopus tiek aicināti 11 vidējās paaudzes deju kolektīvi, kas vienosies kopīgā tautas deju koncertā un reizē arī cīnīsies par galveno balvu – “Dobeles ābolu maisu”. Kolektīviem būs iespēja iegūt arī skatītāju simpātiju balvu.
Koncertā piedalīsies vidējās paaudzes deju kolektīvi no Rīgas – “AČKUPS”, “DAUGAVA”, “GATVE”, “IMANTA”, “MANA ROTAĻA’’, “ZALKTIS”,
Jelgavas – “KALVE”, “LIELUPE”,
Ventspils – “STRAUTUGUNS”,
Kuldīgas – “BANDAVA”,
Dobeles – “DZĪPARS”.
Skatītāji ir aicināti ņemt līdzi ābolu, ar kuru būs iespēja veikt balsojumu par kolektīvu, kurš iegūs otru lielo balvu – skatītāju simpātiju balvu.
Koncertu vadīs Renārs Naglinskis.
Koncertu rīko Dobeles pilsētas Kultūras nama vidējās paaudzes deju kolektīvs “DZĪPARS” un Dobeles pilsētas Kultūras nams, sadarbībā ar Dobeles novada Kultūras pārvaldi.
Galveno balvu – maisu ar āboliem piepildīs APP “Dārzkopības institūts”.
Biļetes “Biļešu paradīze” kasēs un www.bilesuparadize.lv
Pasākuma laikā tiks filmēts un/vai fotografēts, materiāls var tikt izmantots publicitātes vajadzībām.

DEJAS MĀJA. Izrāde "Manu acu tulkojums"
2025-11-22 19:00 - 20:00 | KURTUVE, Valmiera
Horeogrāfe / idejas autore: Alise Madara Bokaldere
Līdzautores: Laura Kušķe, Jana Jacuka
Izpildītājas: Kitija Geidāne, Kristīne Brīniņa
Mūzikas izpildījums ierakstā: Aurēlija Rancāne, Asnate Rancāne, Ilona Dzērve
Izmantotā mūzika: Midnight Tale – Huun-Huur-Tu
Producents: Latvijas Kultūras akadēmija
Izrādes ilgums: 30 min
Izrāde ir vērotāja redzējums par blakusesošajiem. Kas tiek uztverts, tas tiek pamanīts. Pamanītais tulkots no redzētā uz verbāli izteiktu redzējumu, uz diviem dejotājiem, kas šo vēstīto tulkojumu pārvērš kustībā.
Mēs visi pazīstam prieku un visi pazīstam arī skumjas. Mums tās ir saprotamas. Mēs tās pieņemam. Bet kas notiek tad, kad vairs pašam nav saprotams, kādēļ tās mūs apciemo? Cik ilgi mēs šo viesi pieņemam un paciešam, un pavedinām uz ilgāku palikšanu? Kad šī kontrole pazūd? Par sāpēm, par smagumu, par izmisumu. Izrāde ir balstīta tajā, ko es redzu. Kā meita, kā draugs, kā paziņa, kā nepazīstams cilvēks. Tas, ko es spēju uztvert, pati tajā nekāpjot. Pamanītais tulkots no redzēta uz izteiktu.
​Izrāde “Manu acu tulkojums” iekļauta Dejas mājas KURTUVĒ programmā, turpinot iepazīstināt skatītājus ar Dejas balvai nominētajiem darbiem. Izrāde tika nominēta pirmajai Dejas balvai 2017–2018 kategorijā “Laikmetīgās dejas iestudējums vai notikums”, savukārt Alise par darbu pie šīs izrādes tika nominēta kā “Laikmetīgās dejas horeogrāfe/-s”.
Dejas māja laikmetīgās mākslas telpā KURTUVE, Valmierā, tika atklāta 13. un 14. septembrī ar plašu divu dienu programmu, kas bija viens no pirmajiem notikumiem, sagaidot laikmetīgās dejas 30 gadu jubileju Latvijā 2026. gadā, kā ietvaros Latvijas Dejas informācijas centrs ir uzsācis īpašu projektu “Laikmetīgajai dejai Latvijā – 30”.

DŽUNGĻU GRĀMATA. Balets visai ģimenei
2025-11-23 12:00 - 14:30 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Džungļos, kur dzīve rit pēc zvēru valstības noteikumiem, negaidīti uzrodas mazs cilvēka bērns. Viņu atrod Vilcene, kurai labi pazīstama cilvēku daba. Vilcene nolemj puiku pasargāt un pieņemt audzināšanā, jo – “kas zina, varbūt šis būs citāds?” Džungļos mazais zēns pieaug. Tur netrūkst prieka un piedzīvojumu, bet jaunieti kaut kas dzen uz pilsētu pie cilvēkiem, un viņš atstāj džungļus valdnieka Tīģera ēnā. Šķietami cilvēku vidū puisis ir atradis savu īsto vietu, savas mājas, tomēr sirds alkst pēc dabas, dzīvniekiem un džungļiem.
“Ar šo baletu vēlos runāt par tēmām, kas, manuprāt, ir un vēl ilgi būs aktuālas. Daba, draudzība, mīlestība, uzticība, cerība un pāri visam – ģimene. Puisis īsti neiederas ne dzīvnieku pasaulē, ne starp cilvēkiem. Kur īsti ir viņa mājas un kas viņš vispār ir? Šajā sarežģītajā pasaulē līdzīgi var jautāt arī katrs no mums,” skaidro horeogrāfs Raimonds Martinovs. Viņš baleta Džungļu grāmata tēlus un notikumus radījis, iedvesmojoties no angļu autora Radjarda Kiplinga tāda paša nosaukuma stāstu krājuma, bet tā mūziku komponējis Kārlis Lācis.
Baletu Džungļu grāmata drīkst apmeklēt no 7 gadu vecuma, tomēr – atbilstoši horeogrāfa rekomendācijai – to iesakām apmeklēt no 10 gadu vecuma.

DEJAS MĀJA. Laikmetīgās dejas izrāžu programma “Trīs”
2025-11-23 14:00 - 17:00 | KURTUVE, Valmiera
Dejas mājā satiksies Valmieras deju grupa “Baltā” horeogrāfes Lindas Mīļās vadībā, horeogrāfes Ilzes Zīriņas izveidotais laikmetīgās dejas kolektīvs “Lidoņi” no Smiltenes novada un Rīgas Baleta skolas laikmetīgās dejas programmas audzēknes horeogrāfa Dmitrija Gaitjukeviča vadībā. “Baltā” un “Lidoņi” ir spilgti piemēri tam, kā laikmetīgā deja kļūst par jēgpilnu brīvā laika pavadīšanas veidu jauniešiem, audzinot domājošus un iejūtīgus cilvēkus un iedodot spēcīgu pamatu izvēlēties deju arī kā nākotnes profesiju, dodoties mācīties uz Rīgas Baleta skolu un Latvijas Kultūras akadēmiju.
Kopējais programmas ilgums, ieskaitot sarunas un kopīgu dejošanu: 2h 30min

“Paradīze”

Horeogrāfija: Ģirts Dubults
Iestudējums: Linda Mīļā
Dejo: deju grupa “Baltā”
Par sapņošanu, par to, kas ir īsts, un par ko ir vērts brīnīties. Vienmēr nevajag nopietni
Izrādes ilgums: 10 min

“Skrējiens”

Horeogrāfija: Ilze Zīriņa, Evija Bišere
Mūzikas autori: Laima Jansone, Uldis Cīrulis
Dejo: Smiltenes novada BJIIC laikmetīgās dejas kolektīvs “Lidoņi”: Rūta Rutka, Mundra Bērziņa, Herta Riekstiņa, Marta Lapšāne, Linda Andiņa, Viola Plētiena, Elza Leite, Alise Vanesa Vītola, Luīze Plūme, Elza Kārkliņa, Rebeka Ērgle, Santa Ķūķe, Maija Povožajeva, Lelde Draule, Ērika Ozoliņa, Ance Patrīcija Plētiena
Izrādes ilgums: 20 min
…viņas pieņēma izaicinājumu skrējienam. Katra pati, tik saviem spēkiem vai kopā ar domu biedriem. Augstāk, tālāk, ātrāk, skaistāk, gudrāk. Pārāk. Ir latviešu teiciens: ” Kamēr elpa, tikmēr jāmēro ceļš.” CEĻŠ- piedzīvojams kopā. Vai tāpēc, lai to veiktu PĀRĀK?

Laikmetīgās dejas kolektīvs “Lidoņi” darbojas Raunā kopš 2020.gada. Tajā dejo bērni un jaunieši 6-15 gadu vecumā no Raunas pagasta un kaimiņu ciemiem un pilsētām. Kolektīva darbības pamatā ir radošums un visaptveroša pieeja dejotāju izaugsmei, kas veicina ne vien katra dalībnieka dejot prasmi, bet arī personīgo attīstību. Lidoņi apgūst dažādas dejas tehnikas, apmeklē mācību ekskursijas, kurās vēro profesionālus priekšnesumus un papildina prasmes meistarklasēs pie labiem skolotājiem. Ar degsmi un aizrautību jaunie dejotāji iesaistās radošajos procesos, veidojot savas izrādes un krājot skatuvisko pieredzi.
Līdz šim Lidoņi savu dejas ceļu ir mērojuši līdz Tallinai, kur gūta vērtīga pieredze Eesti Tantsuagentuur. Ir izcīnīta vieta XIII Latvijas skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku dalībnieku pulkā. Taču viņu sapņu ceļš stiepjas tālāk…

“Sava vieta”

Darba autori: Dmitrijs Gaitjukevičs, Elīna Gaitjukeviča, Marija Burceva, Matē Mezsāroš (Máté Mészáros)
Gaismu mākslinieks: Leilia Mukhamatgalieva (Leila Muhamategalieva)
Izpildītājas: Mākslu izglītības kompetenču centra “Nacionālā mākslu vidusskola” Rīgas Baleta skolas Laikmetīgās dejas izglītības programmas 3. kursa audzēknes: Marija Lubgāne, Sofija Pidgorodecka, Aleksandra Balašova, Kerija Zāģere, Hanna Bula, Annija Liene Tontegoda, Luīze Einause, Estere Kokareviča
Mūzika: Rhythm Scott, Ori Lichtik, Davidson Jaconello, Machinefabriek, Richard Skelton,
Tom van Wee
Izrādes ilgums: 45 min
Sava vieta — ir dziļi personisks stāsts par jaunas sievietes pašizziņas un identitātes meklējumiem. Izrāde ir stāsts par sevis meklējumiem pasaulē, kurā valda pretrunas, sabiedrības gaidas un nepārtrauktas pārmaiņas. Tā ir dziļi personiskā refleksija par pieaugšanu, iekšējo spēku un vēlmi atrast savu vietu sabiedrībā.
Mūsdienu pasaulē, kur robežas starp vērtībām un uzskatiem kļūst arvien izplūdušākas, personīgās identitātes jautājums izskan īpaši aktuāli. Jaunie cilvēki saskaras ar sociālo spiedienu, uzticības krīzi un nākotnes nenoteiktību — un tieši šādos apstākļos sevis meklējumi kļūst par būtisku iekšējās līdzsvarotības un pastāvēšanas nosacījumu.

Rīgas Baleta skolā Laikmetīgās dejas izglītības programmas izveidota 2019. gadā. Skolā tiek sagatavoto spēcīgi dejotāji, kas pēc absolvēšanas nereti turpina studijas prestižās skolās ārvalstīs – Amsterdamā, Lincā, Briselē, Viļņā u.c. Programmas strauji attīstās un iegūst aizvien lielāku redzamību. Akreditētās deju skolas un privātās studijas pedagogi apzināti gatavo savus talantīgākos audzēkņus, lai viņi 9.klases varētu iestāties Rīgas Baleta skolā. Konkurss ir vidēji 3 – 4 cilvēki uz vienu vietu.
Dejas māja laikmetīgās mākslas telpā KURTUVE, Valmierā, tika atklāta 13. un 14. septembrī ar plašu divu dienu programmu, kas bija viens no pirmajiem notikumiem, sagaidot laikmetīgās dejas 30 gadu jubileju Latvijā 2026. gadā, kā ietvaros Latvijas Dejas informācijas centrs ir uzsācis īpašu projektu “Laikmetīgajai dejai Latvijā – 30”.

LATVIJU CAURVIJOT. Tautas deju koncerts
2025-11-23 17:00 - 19:00 | Rīgas Latviešu biedrība
Tautas deju koncerts “Latviju caurvijot” ir aizraujošs ceļojums cauri mūsu zemes krāšņajām ainavām, novadiem un dvēseles stāstiem. Katrs deju solis, katra kustība un tērpa krāsa stāsta par Latvijas spēku, skaistumu un vienotību – par to, kā dažādas saknes savijas vienā dzīvā, elpojošā latviskuma rakstā.
No kurzemnieku sparīgajiem leicieniem līdz vidzemnieku dzidrajām melodijām, no zemgaliešu plašajiem soļiem līdz sirsnīgajām latgaliešu tradīcijām – šis koncerts ir kā smalks pavedienu tīkls, kas vieno visu Latviju.
Koncertā uz skatuves satiksies dažādu paaudžu dejotāji – ar lepnumu, mīlestību un degsmi sirdīs, lai kopā radītu svētkus, kuros deja kļūst par valodu, ko saprot ikviens. Tā ir deja, kas caurvij Latviju.
Koncertā piedalās:

VPDK “Vija” (vadītāja Keita Straume)
SDK “Senvija” (vadītāja Antra Vilcāne)
VPDK “RAKSTĀ” (vadītaja Ilze Vilkāja)
VPDK “Lecam pa vecam” (vadītāja Sanita Martinsone)
JDK “Kaspīne” (vadītājs Ričards Jerāns)
JDK “Jundari” un “Mazie Jundari” (vadītāja Madlēna Bratkus)
BDK “Apodzēni” (vadītāja Keita Straume)

HA. Smieklu performance
2025-11-26 19:00 - 20:00, 2025-11-27 19:00 - 20:00
Horeogrāfe/ Izpildītāja: Jana Jacuka
Mentors: Miguels Melgaress
Konsultants: Bruno Listopads
Dramaturģiskais atbalsts: Eva Susova un Toni Stefens
Teksta konsultants: Joahims Robrehts
Teksta redakcija sadarbībā ar: Nikolass Lange
Vokālie pasniedzēji: Moa Holgersone, Monica Jansena, Maria Magdalena Kozlovska
Grafikas dizainere: Estere Betija Grāvere
Fotogrāfs: Pēteris Vīksna
Iedvesmas avoti: Stina Forsa un Amparo Gonzaless
Līdzproducents: Ģertrūdes ielas teātris
Pirmizrāde Latvijā: 28/08/25
Ilgums: 50 min.
Valoda: izrāde angļu valodā ar tulkojumu latviešu valodā
Darbs nebūtu iespējams bez Samas Šoeiermanes, Veronikas Abdulas-Visockas, DAS teātra pasniedzēju un kursabiedru atbalsta.
Izrāde tapusi DAS Theatre maģistra programmas ietvaros, ar finansiālu ATD-Aart Janszen fonda (Nīderlande) un Valsts Kultūrkapitāla fonda (Latvija) atbalstu.
Valoda:Angļu valodā ar tulkojumu latviešu valodā!

PLĒSOŅAS. Kustību izrāde
2025-11-26 19:00 - 20:00, 2025-11-27 19:00 - 20:00 | Dirty Deal teatro
“Pienāca diena, kad pasaule man kļuva par smagu un es noslīgu uz ceļiem. Te, tuvāk pie zemes, izrādījās vieglāk būt. Es neredzēju tik tālu uz priekšu. Neizjutu atbildību. Atmetu domas, ka varu visu kontrolēt. Un sāku pārvietoties uz četrām.”

Daži cilvēki pazūd seriālos, grāmatās vai teātrī, citi aizraujas ar datorspēlēm vai iepirkšanos, un daudzi atrod piepildījumu spēcīgās ideoloģijās, reliģijās vai subkultūrās. Šī izrāde stāsta par cilvēkiem, kuri meklē mierinājumu, attālinoties no cilvēciskās prātuļošanas un sociuma uzslāņojumiem, tā vietā pievēršoties instinktiem, impulsiem un maņām, kas biežāk sastopami dzīvnieku pasaulē.

Izrāde “Plēsoņas”, kas balstīta dokumentālās liecībās un ķermeņa kustību pētniecībā, ielūkojas kvadroberu subkultūrā, kura interesējas par dzīvnieku fizisko eksistenci, cenšoties izkopt zvēriem raksturīgo pārvietošanos uz četrām kājām. Šī identitāte kļūst arvien redzamāka jauniešu vidū, piedāvājot savdabīgu patvērumu no civilizācijas radītās realitātes.

Pievienojoties iestudējumam, skatītāji piedzīvos sava veida spēles tiešraidi, kurā trīs dejotāji un viens aktieris, iejūtoties kvadroberu ādā, savā starpā sacentīsies. Testējot savu ķermeņu spēkus un limitus, viņi atklās svarīgākos aspektus ik vienā kopienā vai hobijā – azartu, piederības sajūtu un iespēju sevi pierādīt ārpus darba, skolas vai māju vides.

Paldies Jēkabam Čivlim par konsultāciju!
Izrādē tiek izmantoti dūmi un stroboskops.
Izrādē tiek izmatota necenzēta leksika.
Izrāde piemērota no 16 gadu vecuma.

BŪT. Laikmetīgas dejas izrāde
2025-11-26 19:00 - 20:00 | VEF kultūras pils
Būt būtnei- tas nozīmē noteikti būt. Es nemaz nevaru vairs nebūt. Es jau esmu! Es te esmu, re, es esmu! Te uz pasaules. Man te patīk.
/ I.Ziedonis /
​Izrāde par būšanām un nebūšanām. Par to, kā mēs esam un kā reizēm neesam. Cik svarīgi ir būt?
​Izrādes idejas autore: Monta Vandere
​Horeogrāfija: Monta Vandere un Elīna Gaitjukeviča
​Gaismu māksliniece: Leila Mukhamatgalieva
​Muzikālā konsultante: Aija Pāsa
​Dejo: deju grupas RITMS C grupas dejotāji

VĀRNA. Lidojums vienā cēlienā
2025-11-28 20:00 - 21:00 | Dailes teātris
Mūziķa un komponista Reiņa Sējāna un Latvijas Nacionālā baleta vadošās solistes un horeogrāfes Elzas Leimanes kopdarbs “VĀRNA. LIDOJUMS VIENĀ CĒLIENĀ” Dailes teātrī izskanēs ar simfonisku vērienu. Tas ir stāsts par cilvēku – ne par vārnu – par cilvēka iekšējo cīņu, par neglīto skaistajā un skaisto neglītajā, tuvošanos bīstamajam un sevis no jauna iepazīšanu. Vārna kā simbols, kā ārkārtīgi intelektuāli attīstīts un skaists putns šo stāstu palīdz izstāstīt tā, lai katrs tajā ieraudzītu sevi.
”Iemiesot vārnu, iedzīvināt to kustībās un pētīt iespējas, ko sniedz šis tēls, man sagādā lielu jaunrades prieku un patiesu iedvesmu,” stāsta dejotāja un horeogrāfe Elza Leimane.
Programmā: Reinis Sējāns (1984) “Vārna. Lidojums vienā cēlienā”
Piedalās:
Reinis Sējāns, Elza Leimane
Valsts kamerorķestris “Sinfonietta Rīga”, diriģents – Kaspars Ādamsons
Maija Sējāne, Anrijs Grinbergs
Latvijas Nacionālā baleta vadošie solisti:
Kristaps Jaunžeikars, Dariuss Florians Katana, Roberts Naje, Finians Patriks Heptings
Libreta autore – Lāsma Olte, režisors – Uģis Olte, komponists – Reinis Sējāns, kostīmi – Madara Botmane, māksla – Lāsma Olte, Kristaps Epners, orķestrācija – Andris Sējāns, horeogrāfe – Elza Leimane, horeogrāfes asistents – Dmitrijs Gaitjukevičs, grims – Līva Drešere

LAI RUNĀ PUTNI. Dejas izrāde
2025-11-29 18:00 - 20:00
Tā dzīve, kam pietiek drosmes.

Dejas izrāde “Lai runā putni” ir emocionāls un vizuāli izteiksmīgs stāsts par iekšējo brīvību, drosmi spert soli nezināmajā un spēju pārvarēt robežas redzamās un neredzamās robežas. Tā ir atzīšanās par savām bailēm, sapņiem un izvēli ieskrieties un lidot.

“Manos būros dzīvo putni.
Jo es jau ar putniem.
Tad lai runā mani putni.”
Dejotājas: Rūta Lāce, Anna Anča, Lote Neimane, Zanda Freimane, Elizabete Stola, Ance Prokopova, Marija Cvirkovska, Sanda Ukstiņa, Beāta Fokina.
Izrādes režisore un horeogrāfe – Oļesja Putnāne.
Notikumu būs iespējams piedzīvot Dobeles Pilsētas Kultūras namā 26. oktobrī un 29. novembrī.
Izrādi organizē deju studija “PAnda.Dance Factory” ar Dobeles novada Kultūras pārvaldes un Dobeles Pašvaldības atbalstu.
Papildu informācija šeit.
Foto: Anete Podvinska

LAI RUNĀ PUTNI. Dejas izrāde
2025-11-29 18:00 - 20:00 | Dobeles pilsētas kultūras nams
Mēs dzīvojam to dzīvi, kurai mums pietika drosmes.
Ieskrieties un lidot.
“Manos būros dzīvo putni.
Jo es jau ar putniem.
Tad lai runā mani putni.”
Režija un horeogrāfija: Oļesja Putnāne
Organizators: PAnda.Dance factory
Dejotāji: Rūta Lāce, Anna Anča, Lote Neimane, Zanda Freimane, Elizabete Stola, Ance Prokopova, Marija Cvirkovska, Sanda Ukstiņa, Beāta Fokina
Atbalstītāji: Dobeles novada Kultūras pārvalde, Dobeles Pašvaldība

RIEKSTKODIS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-11-29 18:00 - 20:15, 2025-11-30 18:00 - 20:15 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Pētera Čaikovska balets divos cēlienos
Aivara Leimaņa horeogrāfija un iestudējums pēc Vasilija Vainonena iestudējuma
Diriģents Farhads Stade
Scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Aleksandrs Vasiļjevs
Uz skatuves uzburta kāda pilsēta slavenajā un senajā Hanzas savienībā 19. gadsimta beigās. Varbūt Lībeka? Brēmene? Bet varbūt Rīga? Te Ziemassvētku naktī, kad zemi apciemo brīnumi, piedzimst un gaiša pareģojuma spēku iegūst kādas jaunas meitenes Ziemassvētku sapnis. Svētku vakarā ierodas Ziemassvētku vecītis ar dāvanu maisu. Kad maisā palikusi vairs viena dāvana – dīvaina lelle Riekstkodis – vecītis noslēpumaini izgaist. Tikai mazā Marija izjūt pret to maigumu un līdzcietību. Svētku naktī ierodas Peļu ķēniņš ar savu armiju. Viņu nolūks ir iegūt svētku egli. Pelēm drosmīgi pretim stājas Alvas zaldātiņi un Riekstkodis, kurš tiek nāvīgi ievainots. Te parādās tēvocis Droselmeiers, atdzīvina Marijas pasaku bruņinieku un pārvērš neglīto Riekstkodi princī, bet pašu Mariju – princesē. Abi varoņi nokļūst pils ballē. Viņi dejo, slavinot jaunību, draudzību un mīlestību… Bet – aust rīts. Mazā Marija pamostas. Vai redzētais bijis tikai sapnis?

SVEIKA, ZIEMA! SVEIKI, DRAUGI! Koncerts
2025-11-29 19:00 - 21:00 | Smiltenes novada kultūras centrs
Kad koku zari kļuvuši kaili un sals maigi pieskaras zemei, gaisā jūtama ziemas elpa — tas nozīmē, ka tuvojas ikgadējais sadraudzības deju koncerts “Sveika, ziema! Sveiki, draugi!”
Šogad kopā dejosim ar:
@jdk_daardari , @usins_jdk , @jdk_austrins , @balvuvilcins , @de_teiksma , @vip_ievina , kā arī mūsu mazajiem brāļiem un māsām — @bdk_bucini .
Cītīgi gatavojamies, lai radītu siltu un sirsnīgu koncertu Jums – skatītāji. ❤️
Tiekamies 29. novembrī plkst. 19.00 Smiltenes novada Kultūras centrā!
Biļetes: biļešuparadīze.lv vai Smiltenes novada Kultūras centra kasē.

VĀRNA. Lidojums vienā cēlienā
2025-11-29 20:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
