DANCE.LV

OBLICUS. Arhitektoniskā šķībdeja
2026-04-12 17:00 - 18:00 (Europe/Riga) | Sabiles mākslas, kultūras un tūrisma centrs, Strautu iela 4, Sabiles, Latvia
Arhitektonskā šķībdeja “Oblicus”

Šis ir mans un Tavs laikmetīgais mīlas stāsts, mūsu laikmetīgā sutartīne.
Mūsu ambīciju, ievainojamības un izdeguma pašportrets.
Tas ir mans mēģinājums būt kopā ar Tevi. Mēģinājums saplūst ar Tevi, saglabājot sevi. Izgaist Tevī, ielocīt Tevi sevī.
Mākslā nav kompromisu – ir tikai patiesība – mana un Tava. Mana vai Tava.
Tieši tāpēc, ka es Tevi mīlu, es vairs negribu izvēlēties – mana vai Tava. Mans laika šķitums vai Tavs laika šķitums. Kur ir mūsu kopīgais laiks?

“Oblicus” ir aizrautīgs pētījums polifoniskās dejas pasaulē, ar mērķi radīt hipnotizējošu duetu, kurā savītos paralēli
ritmi un tiktu izcelta sajūta par personīgo un kopējo laika ritējumu pretstatīšanu. Koncepts “oblicus” – nedz paralēli,
nedz taisni, bet arī nedz kopā, nedz atsevišķi (no latīņu valodas slīpi vai šķībi), caurvij dejas, skaņas un gaismas kopējo
kompozīciju ar elegantu asimetriju, metaforiski atspoguļojot divu cilvēku savstarpējo attiecību nianses un centienus
saprasties. Iespaidīgajā horeogrāfijas gobelēnā divbalsīgās (kontrapunktētās) kustību ķēžu struktūras veidojas kā
izteiksmes pamatelementi, atspoguļojot ilgas pēc absolūtas saprašanās un neiespējamas saplūšanas vienā veselumā.
Šīs dejas Visumā laiks nav lineāra, nemainīga dimensija, bet drīzāk individuāli defragmentēts process, kas attīstās.
“Oblicus” ir metafizisks mīlas duets.

“Oblicus” tapis ar Valsts Kultūrkapitāla fonda, Rīgas Valstpilsētas pašvaldības, Latvijas Dejas informācijas centra, Horeogrāfu asociācijas un NVO nama atbalstu un atsevišķi darba attīstības posmi notika “HOROS” dejas rezidences ietvaros.

autori/izpildītāji – IevaKrish
mūzika – Kārlis Tone
gaismas – Jūlija Bondarenko
kostīmi – Ieva G.-Sants
producents – Tuvumi

IZ ZAĻA ZORA. Muzikāla skatuviskās dejas izrāde
2026-04-26 16:00 - 18:00 | Ogres novada kultūras centrs
​​Latviešu skatuviskās dejas izrāde dzīvās mūzikas pavadījumā par mēslu talku Latgalē, kas ir veltīta Latgales cilvēkam.
Gaišas, priecīgas un enerģiskas 80 minūtes. Stāsta centrā ir meitene, kura apstiprina savu emocionālo piederību Latgalei un savām acīm izstāsta talkas stāstu, kas norisinās viņas pašas sētā. Izrāde balstās Latgales folkloras materiālos un cilvēku pieredzes stāstos, tāpēc izrādes valoda – latgaliešu.
Piedalās Latvijas Universitātes deju ansamblis “Pērle” un 13 dažādi mūziķi – muzikālā apvienība “Upes muzikanti”, grupa “Rūžupis veiri” un muzikālā apvienība Trio “Bille”.
Darba procesā un arī pirms tam ir secināts, ka latgalietis ir karsts, patiess un dabu mīlošs cilvēks. Cilvēks, kuram no sirds rūp cits cilvēks. Talka, īpaši mēslu talka ir kā svētki, kuri beidzas ar dzīrēm – puiši noskata meitas un otrādi – tā ir draiska un priecīga.
Horeogrāfs: Juris Gogulis
Režisori: Elīna Apsīte un Juris Gogulis
Scenogrāfe: Laura Šalma
Mūzikas aranžija: muzikālā apvienība “Upes muzikanti”
Tērpu detaļu mākslinieks: Rihards Pelnēns
Brauc tolkā-jem leidze draugus i kaimiņus. Ja nesagrib struodot, tad vysmoz pasver iz ļusteigu dzeivuošonu.

LU deju ansambļa “Pērle” mākslinieciskais vadītājs Raimonds Dzintars, repetitori Ignats Ančāns un Juris Gogulis
Izrādi rīko nodibinājums “Deju un dziesmu fonds”
Foto mākslinieks: Jānis Romanovskis
Grafikas dizains: Agate Salna

Martha Graham Dance Company 100th Anniversary
2026-05-15 19:00 - 21:00, 2026-05-16 19:00 - 21:00 | Dailes teātris
Pirmo reizi Latvijā, starptautiskās turnejas, kas veltīta leģendārās trupas simtgadei, ietvaros Rīgā viesosies Martha Graham Dance Company — kolektīvs, kas ir veidojis modernās dejas valodu un neatgriezeniski mainījis pasaules priekšstatu par to, kas ir skatuves māksla. Tā ir reta iespēja redzēt modernās dejas vēsturi tās pašos pamatos — dzīvu, aizraujošu, spēka un mākslinieciska skaidruma pilnu.
Trupu 1926. gadā dibināja Marta Grēma, viena no ievērojamākajām 20. gadsimta māksliniecēm. Tā kļuva par vecāko dejas kompāniju Amerikas Savienotajās Valstīs un pirmo integrēto dejas trupu valstī. Tieši šeit Grēma radīja savu revolucionāro contraction & release tehniku, iezīmējot jaunu ēru dejā, kas balstīta kustības patiesumā un tiešā emocionālā izpausmē. Viņas valoda izauga no fundamentālu cilvēka ķermeņa žestu izpētes, pārvēršoties dramatiskā, elektrizējošā horeogrāfijā, kas kļuva par alternatīvu klasiskajam baletam un vienlaikus tam līdzvērtīgu izteiksmes spēkā. Savā karjerā Grēma radīja 181 darbu, kļuva par pirmo dejotāju, kas uzstājusies Baltajā namā, par Amerikas kultūras vēstnieci un saņēma valsts augstāko civilo apbalvojumu — Brīvības medaļu. 1998. gadā žurnāls TIME viņu nosauca par “gadsimta dejotāju”.
Gandrīz simts gadus trupa saglabā un attīsta Grēmas mantojumu, joprojām būdama viena no atpazīstamākajām un cienītākajām dejas kompānijām pasaulē. Martha Graham Dance Company ir uzstājusies vairāk nekā piecdesmit valstīs un nozīmīgākajās Eiropas, Amerikas un Āzijas skatuvēs — no Metropolitan Opera un Carnegie Hall līdz Parīzes Operai, Koventgārdenam un Kenedija centram, kā arī kultūrvēsturiskās vietās, tostarp Gīzas piramīdu pakājē un senajā Heroda Atika odeonā Atēnu Akropolā. Trupa kļuva par radošo mājvietu tādiem horeogrāfijas milžiem kā Merss Kaningems, Pols Teilors, Glens Tetlijs— un sadarbojās ar izcilākajiem sava laika dejotājiem, tostarp Mihailu Barišņikovu, Margo Fonteinu, Rudolfu Nurijevu, Maiju Pļisecku, Mistiju Koplendu un citiem.
Mūsdienās Martha Graham Dance Company apvieno dibinātājas šedevrus ar spilgtāko 21. gadsimta horeogrāfu darbiem — Kyle Abraham, Sidi Larbi Cherkaoui, Nacho Duato, Mats Ek, Robert Wilson, Marie Chouinard, Lucinda Childs, Sonya Tayeh, Lar Lubovitch un daudziem citiem. Trupas dejotāji, nākuši no dažādām valstīm un kultūrām, izceļas ar izcilu plastisko kultūru: balstoties Grēmas tehnikā, viņi brīvi pāriet mūsdienu horeogrāfijas leksikā, apvienojot fizisku jaudu ar ievērojamu emocionālo precizitāti. Nav nejauši, ka The Washington Post viņus raksturo kā “vienus no virtuozākajiem un spēcīgākajiem dejotājiem, ko iespējams redzēt”, savukārt The New York Times — kā “vienu no lielākajām trupām pasaulē”.
Simtgades turnejas ietvaros Latvijas publikai būs iespēja redzēt Martas Grēmas autentiskos šedevrus — leģendārās izrādes “Diversion of Angels”, “Lamentation” un monumentālo, sociāli un emocionāli piesātināto baletu “Chronicle”, kuras radījusi un kostīmus tām veidojusi pati dibinātāja. Šie darbi ne tikai glabā modernās dejas vēsturi — tie to turpina veidot, kļūstot par dzīviem simboliem mākslinieciskajai revolūcijai, ko Grēma ieviesa pasaules skatuvē.

PĒRS GINTS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-06-06 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Baleta sižeta pamatā – Henrika Ibsena slavenā drāma, kas tapusi 1867. gadā: dēkainis un laimes meklētājs Pērs Gints pēc daudziem piedzīvojumiem tālās pasaules malās kā vecs vīrs atgriežas mājās, kur viņu vienmēr gaidījusi uzticīgā Solveiga. Vai mīlestība kļūs par Pēra Ginta pēdējo patvērumu? Starptautiski atzītais slovēņu horeogrāfs Edvards Klugs savā neoklasiskajā baletā apvienojis pašironiju, absurdu un sirreālismu ar Edvarda Grīga valdzinošo melodiju poētiskajiem sapņiem.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs un koncepcijas autors: Edvards Klūgs
Scenogrāfs: Marko Japels
Kostīmu mākslinieks: Leo Kulašs

KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM). KAKTUSI
2026-06-07 18:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM)
Amerikāņu horeogrāfa Džeroma Robinsa (1918-1998) balets Koncerts (jeb Briesmas ikvienam) ir komiska parodija par klasiskās mūzikas klausītājiem. Izrādes darbība norisinās Friderika Šopēna klaviermūzikas koncertā, kas tā apmeklētājus aizvilina domu un iztēles dzīlēs. Iedomu tēli atdzīvojas, atklājot cilvēku vājības un fantāzijas plašumus. Koncerts (jeb Briesmas ikvienam), radīts 1956. gadā, ir publiku priecējošs darbs, kas ar smaidu ļauj paskatīties uz mūsu pašu burvīgajiem trūkumiem un īpatnībām.
Džeroms Robinss ir rakstījis: “Viena no koncerta apmeklējuma baudām ir iespēja pilnībā iegrimt mūzikas klausīšanās procesā. Mūsu iztēlē neapzināti sāk veidoties tēli un ainas, kuru formu un virzienus ietekmē gan dzirdētā mūzika, gan programmiņas saturs, gan klausītāja personīgie sapņi, problēmas un fantāzijas. Tieši Šopēna mūzikai ir raksturīgi izdomāti, “ieprogrammēti” nosaukumi, piemēram, Tauriņa etīde, Minūtes valsis, Lietus lāšu prelūdija un citi.”
KAKTUSI
Zviedru jaunā horeogrāfa Aleksandra Ekmaņa (1984) laikmetīgais balets Kaktusi ir veltīts mākslas kritikai. “Šis darbs ir par to, kā mēs vērojam mākslu un bieži jūtam vajadzību to analizēt un “saprast”. Ticu, ka nav viena pareiza veida, kā to darīt, un ka katrs mākslu var interpretēt un pieredzēt tā, kā vēlas. Iespējams, tā būs tikai sajūta, ko nevar izskaidrot, vai varbūt vēstījums būs labi saprotams. [..] KAKTUSI radās manas dzīves periodā, kad biju ļoti apjucis un apbēdināts ikreiz, kad kāds rakstīja par manu darbu. Man šķita, nav godīgi, ka viens cilvēks sēž un savā ziņā izlemj visu citu vietā, par ko ir izrāde,” stāsta horeogrāfs Aleksandrs Ekmans.
Izrādē stīgu kvarteta izpildījumā skan Franča Jozefa Haidna, Ludviga van Bēthovena un Franča Šūberta mūzika. Iestudējums pirmizrādīts Nīderlandes dejas teātrī II 2010. gadā.

KAZANOVA. Latvijas Nacionālā Opera un balets
2026-06-11 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Džakomo Kazanova dzīvi ir tvēris visā tās skaistumā un iespējās. Šo slaveno 18. gadsimta rakstnieku, pateicoties viņa atklātajiem memuāriem, mēs pazīstam arī kā priesteri, mūziķi, aktieri, juristu, diplomātu, spiegu, filosofu un laba ēdiena cienītāju. Un, protams, kaislīgu mīlētāju.
“Kazanova bija mirkļa mākslinieks ar neiedomājamu spēju būt laimīgam, un tieši šī viņa spēja lielākoties valdzināja cilvēkus,” tā Kazanovu raksturojis viņa biogrāfijas un šī baleta libreta autors Īans Kellijs. Kazanova cenšas ielūkoties leģendārā mīlētāja prātā un sirdī, vienlaikus paverot skatu uz fascinējošo laikmetu.
Baleta Kazanova pasaules pirmizrāde notika 2017. gada martā britu kompānijā Northern Ballet. Šo darbu, kurā varam iepazīt krāšņo, elpu aizraujošo 18. gadsimta vidi, ir radījuši horeogrāfs Kenets Tindals (Kenneth Tindall), komponists Kerijs Mazijs (Kerry Muzzey), scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Kristofers Orams (Christopher Oram).
Lomās:
Kazanova: Antons Freimans, Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana
M.M.: Sabīne Strokša, Emma Lagūna, Alisa Tomkoviča
Manona Baleti: Alise Prudāne-Spridzāne, Annija Kopštāle
Bragadins: Raimonds Martinovs, Viktors Seiko
Bellīno: Jūlija Brauere, Sabīne Strokša
Henriete: Jolanta Lubēja, Elza Leimane
Marķīze de Pompadūra: Elza Leimane, Laine Paiķe
Māsas Savorņānas: Emma Lagūna, Izabella Monastirska-Urtāne, Baiba Vītola, Krista Štrausa, Alisa Tomkoviča

APBURTĀ PRINCESE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-06-13 19:00 - 21:00
Pasaka par simtgadu miegā aizmigušu skaistu princesi, ko atmodina drosmīga prinča skūpsts. Čaikovska brīnišķīgā mūzika un iestudējuma krāšņais skatuves noformējums ved uz brīnumzemi, kurā mīt fejas, pasaku tēli, princeses un ļaundari. Baletā saglabāta Mariusa Petipā oriģinālā horeogrāfija.

ANTONIJA #SILMAČI. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-06-14 18:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Komponists Juris Karlsons
Horeogrāfs Aivars Leimanis
Muzikālais vadītājs un diriģents Mārtiņš Ozoliņš
Diriģents Jānis Liepiņš
Scenogrāfs Mārtiņš Vilkārsis
Kostīmu māksliniece Anna Heinrihsone
Reibinoši zied vasara, saule kāpj kalnā pretī Jāņu naktij, un reibst arī Silmaču saimnieces Antonijas mīlestības izslāpusī sirds… Balets Antonija #Silmači ir romantiski dramatisks stāsts par alkām pēc personīgās dzīves piepildījuma. Tas radīts, iedvesmojoties no daudzu latviešu iemīļotākā dramaturģijas darba, Rūdolfa Blaumaņa lugas Skroderdienas Silmačos motīviem, un Latvijas valsts simtgades gaidās līdzās Jura Karlsona agrāko gadu baletiem Sidraba šķidrauts un Karlsons lido…spilgti papildina latviešu oriģinālbaletu klāstu.
Iestudējums iekļauts Latvijas valsts simtgades svētku programmā.
