RIEKSTKODIS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-12-06 18:00 - 20:15, 2025-12-07 18:00 - 20:15, 2025-12-09 18:00 - 20:15, 2025-12-13 18:00 - 20:15, 2025-12-14 12:00 - 14:15, 2025-12-14 18:00 - 20:15 (Europe/Riga) | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Pētera Čaikovska balets divos cēlienos
Aivara Leimaņa horeogrāfija un iestudējums pēc Vasilija Vainonena iestudējuma
Diriģents Farhads Stade
Scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Aleksandrs Vasiļjevs
Uz skatuves uzburta kāda pilsēta slavenajā un senajā Hanzas savienībā 19. gadsimta beigās. Varbūt Lībeka? Brēmene? Bet varbūt Rīga? Te Ziemassvētku naktī, kad zemi apciemo brīnumi, piedzimst un gaiša pareģojuma spēku iegūst kādas jaunas meitenes Ziemassvētku sapnis. Svētku vakarā ierodas Ziemassvētku vecītis ar dāvanu maisu. Kad maisā palikusi vairs viena dāvana – dīvaina lelle Riekstkodis – vecītis noslēpumaini izgaist. Tikai mazā Marija izjūt pret to maigumu un līdzcietību. Svētku naktī ierodas Peļu ķēniņš ar savu armiju. Viņu nolūks ir iegūt svētku egli. Pelēm drosmīgi pretim stājas Alvas zaldātiņi un Riekstkodis, kurš tiek nāvīgi ievainots. Te parādās tēvocis Droselmeiers, atdzīvina Marijas pasaku bruņinieku un pārvērš neglīto Riekstkodi princī, bet pašu Mariju – princesē. Abi varoņi nokļūst pils ballē. Viņi dejo, slavinot jaunību, draudzību un mīlestību… Bet – aust rīts. Mazā Marija pamostas. Vai redzētais bijis tikai sapnis?

L.I.R.A. 2025. Festivāls
2025-12-07 | Krasta iela 60
Vairāk info: https://festivalorg.net/?event=l-i-r-a-2025-festivals-konkurss-copy

VILKU MĒNEŠU SADANCOŠANĀS. Koncerts
2025-12-07 18:00 - 20:00 | Inčukalna tautas nams
Decembris Inčukalnā jau tradicionāli sākas ar deju prieku! Aicinām uz tautas deju koncertu “Vilku mēneša sadancošanās”, kurā satiekas enerģija, deja un sirsnība. Šis ir vakars, kad zāli piepilda Inčukalna Tautas nama deju kolektīvi – VPDK “Virši”, VPDK “Runči un Kaķes”, SDK “Labāko gadu Virši” – un viņu draugi: TDA “Rīdzenieks” un VPDK “Rīdzenieks” DA “Pērle” + studija VPDK “Rits” VPDK “Oglīte” un SDK “Oglīte” SDK “Sendancis”Biļetes ena – 5 eiro. Siguldas ID karšu īpašniekiem un daudzbērnu ģimenēm, iegādājoties biļeti iepriekšpārdošanā – atlaideBiļetes pieejamas Inčukalna Tautas namā, norēķini tikai skaidrā naudā Nāc un ļaujies dejai! Tradīcija, kas vieno paaudzes, silda sirdis un rada svētku noskaņu.

SĒRI KRĀCA JŪRAS VIĻŅI. Asa sižeta izrāde
2025-12-09 19:00 - 20:00, 2025-12-10 19:00 - 20:00, 2025-12-11 19:00 - 20:00 | Merķeļa iela 4
Vairāk info un biļetes: https://www.kvadrifrons.lv/play/62

SILUETA BURTI. Laikmetīgās dejas izrāde
2025-12-09 19:00 - 20:00 | Hanzas perons
9. decembrī kultūras telpā “Hanzas perons” notiks horeogāfa Artūra Nīgaļa laikmetīgās dejas izrāde “Silueta burti”. Šī ir izrādes atgriešanās Rīgā – jaunā, pagarinātā versijā.
Izrādes autors un izpildītājs Artūrs Nīgalis saka: “Šīs izrādes tēma ir dzimusi no personiskas pieredzes. Tāpat kā daudziem bernība pagāja gandrīz bez tēva klātbūtnes. Pirms 2 gadiem uzrakstīju viņam vēstuli, kuru gan nekad nenosūtīju. Pēc kāda laika pārlasot so vēstuli, es ieraudzīju savdabīgu emociju savijumu – ilgas, kas ievīstītas dusmās un neizpratnē, un sapratu, ka šī vēstule kļūs par mana nākamā darba pamatu. No šīs iekšējās pretrunas arī tapa izrāde – par saikni, kas ir nojaušama, bet vienlaikus nesasniedzama un ļoti ilgota.”
Kopā ar Artūru uz skatuves dejos arī Mārīte Supe. Izrādes mūzikas partitūru ir veidojis Kaspars Niklasons, gaismu partitūru – Roberts Cipruss. Izrādes producenti ir Latvijas Kultūras akadēmija (2024), Anna Ulberte (2025) un Sintija Siliņa. Izrādes līdzproducenti ir Horeogrāfu asociācija un “Hanzas perons”.
Laikmetīgās dejas izrāde “Silueta burti” pirmizrādi piedzīvoja 2024. gada vidū, horeogrāfam Artūram Nīgalim ar izcilību absolvējot Latvijas Kultūras akadēmijas studiju programmu “Laikmetīgās dejas māksla”. Pēc pirmizrādes tā ir guvusi ne tikai Latvijas skatītāju un dejas kritiķu atzinību, bet novērtēta arī starptautiski. Artūrs Nīgalis tika iekļauts Eiropas dejas tīkla “Aerowaves” 2025. gada izlasē “Twenty25”, kuru veido 20 uzlecoši laikmetīgās dejas mākslinieki no visas Eiropas, tādējādi iznesot Latvijas laikmetīgās dejas vārdu pasaules līmenī. Izrāde līdz šim demonstrēta festivālos “Patriarha rudens”, “HOROS” un “Homo Novus”, kā arī dejas festivālos Meksikā un Lietuvā.
Izrāde bijusi nominēta “Dejas balvai 2023/2024” kategorijās:
– “Laikmetīgās dejas iestudējums vai notikums”
– “Laikmetīgās dejas horeogrāfs” BALVA – Artūrs Nīgalis
– “Laikmetīgās dejas dejotājs” – Artūrs Nīgalis
– “Jaunie dejas mākslinieki” – Mārīte Supe
Izrādes treileris:

Pasākums notiek ar Valsts kultūrkapitāla fonda finansiālu atbalstu. Biļetes visās Biļešu paradīzes kasēs un šeit.

DEJAS MĀJA: laikmetīgās dejas izrāde “PAVEDIENI”
2025-12-13 15:00 - 16:00, 2025-12-14 15:00 - 16:00 | Valmieras teātris
Izrādes autori: Alise Madara Bokaldere, Džeisons Duprī (Jason Dupree)
Horeogrāfe / dejotāja: Alise Madara Bokaldere
Dramaturgs / tehniskais vadītājs: Džeisons Duprī (Jason Dupree)
Scenogrāfe: Paulīne Kalniņa
Mūzikas autors un izpildītājs: Staņislavs Judins
Tehniskais atbalsts: Linards Rozītis, Rīgas tehniskās universitātes “the Lab”
PAVEDIENI ir laikmetīgās dejas izrāde, kas veido dzīvu pieminekli – ne nostalģisku un nekustīgu, bet dinamisku un elpojošu mūsu kopīgās vēstures iemiesojumu. Tā ir cieņas izrādīšana ķermeņiem, idejām, estētikām un revolūcijām, kas mūs šeit atvedušas.
Austs no pēdējo 30 gadu laikmetīgās dejas pavedieniem, darbs svin to, kas bijis, kur esam tagad un to, kas vēl tikai nāks.
Atspulgs mūsu cīņām, uzvarām, ķermeņiem un prātiem. 30 gadi savākti uz vienas skatuves, kopā savērpti un svinēti.
*Uz skatuves redzamie tērpi ir no vairākām laikmetīgās dejas izrādēm no pēdējiem 30 gadiem.
Izrāde tapusi Dejas mājas programmas “Sildošā rezidence” ietvaros. Dejas māja laikmetīgās mākslas telpā KURTUVE, Valmierā, tika atklāta 13. un 14. septembrī ar plašu divu dienu programmu, kas bija viens no pirmajiem notikumiem, sagaidot laikmetīgās dejas 30 gadu jubileju Latvijā 2026. gadā, kā ietvaros Latvijas Dejas informācijas centrs ir uzsācis īpašu projektu “Laikmetīgajai dejai Latvijā – 30”.

DEJAS MĀJA: laikmetīgās dejas izrāde “#piecērt8000”
2025-12-13 18:30 - 20:00 | Valmieras teātra Jaunā zāle
Izrādes mākslinieki: Olga Žitluhina, Juris Kaukulis, Kaspars Tobis, Oskars Pauliņš un kompānija
Dejo: Elīna Gaitjukeviča, Ramona Galkina, Santa Grīnfelde, Ilze Zīriņa, Olga Žitluhina, Dmitrijs Gaitjukevičs, Andris Kačanovskis, Aldis Liepiņš, Valērijs Oļehno
Horeogrāfe Olga Žitluhina par izrādes ieceri saka: “Cenšos nekad neatskatīties, neskatīties pagātnē, nepārskatīt vecās fotogrāfijas, nekavēties atmiņās, kas ticis paveikts, kas ne, bet gan virzīties uz priekšu, jo visinteresantākais ir vēl tikai priekšā. Sajūta būt kompānijā, kas reiz bija, man ir ļoti svarīga gan dvēselē, gan ķermenī. Būt un radīt kopā ar cilvēkiem, kas tevi redz dzīvē, dejā un kustībā, ir ļoti svarīgi. Vai nu tā ir nostalģija, vai arī virzība uz priekšu. Neatskatoties ilgojos pēc nākotnes.”
Izrāde tapusi Dejas mājas programmas “Sildošā rezidence” ietvaros. Dejas māja laikmetīgās mākslas telpā KURTUVE, Valmierā, tika atklāta 13. un 14. septembrī ar plašu divu dienu programmu, kas bija viens no pirmajiem notikumiem, sagaidot laikmetīgās dejas 30 gadu jubileju Latvijā 2026. gadā, kā ietvaros Latvijas Dejas informācijas centrs ir uzsācis īpašu projektu “Laikmetīgajai dejai Latvijā – 30”.

MICĒLIJU TĪKLĀ. Festivāls "Mikokultūra 2025"
2025-12-13 19:00 - 20:00 | Cēsu izstāžu nams
Vairāk info: https://spora.lv/pasakumi/mikokultura-2025

DEJAS MĀJA: "Savā starpā"
2025-12-14 17:00 - 18:00 | Valmieras teātra Jaunā zāle
Izrāde “Savā starpā” aicina uz satikšanos – starp dejotājiem, dziedātājiem un skatītājiem, starp pilsētām un mākslas žanriem, starp cilvēkiem, kas ikdienā viens otru nesatiktu. Satikties tuvākiem un tālākiem. Satikties vienuviet. Satikties savā starpā.
Izrāde pievēršas savstarpējai komunikācijai – ikdienas neatņemamai sastāvdaļai –, kā ieklausīties, sadzirdēt, saprasties.
Horeogrāfe: Sintija Skrabe
Dejotāji: Anna Marija Puķe, Rūdis Vilsons
Komponists: Henrijs Poikāns
Piedalās: Valmieras novada jauktais koris “Imera”, Strenču kultūras nama jauktais koris “Rītu puse”, diriģents Imants Točs
Gaismu mākslinieks: Mikus Svikulis
Producente: Elza Strazdiņa
Garums: 35 minūtes
Finansiālais atbalsts saņemts Vidzemes plānošanas reģiona īstenotās programmas “Vidzemes kultūras programma 2025” ietvaros, kas tiek realizēta Valsts kultūrkapitāla fonda mērķprogrammā “Latviešu vēsturisko zemju attīstības programma”, viesizrādes atbalsta Latvijas Kultūras akadēmija un “Dejas māja”.
Dejas māja laikmetīgās mākslas telpā KURTUVE, Valmierā, tika atklāta 13. un 14. septembrī ar plašu divu dienu programmu, kas bija viens no pirmajiem notikumiem, sagaidot laikmetīgās dejas 30 gadu jubileju Latvijā 2026. gadā, kā ietvaros Latvijas Dejas informācijas centrs ir uzsācis īpašu projektu “Laikmetīgajai dejai Latvijā – 30”.

KĀ MAN GRIBAS IET. Dokumentāla kustību eseja
2025-12-22 19:00 - 20:00 | Spīķeru koncertzāle
Dokumentāla kustību eseja “KĀ MAN GRIBAS IET…” atklāj stāstu par neparastu likteni un garīgo spēku
Izrāde par cimdu mākslinieci un stāstnieci Jetti Užāni — 2025. gada 22. decembrī plkst. 19.00, Spīķeru koncertzālē, Rīgā
2025. gada 22. decembrī plkst. 19.00 Spīķeru koncertzālē Rīgā notiks dokumentāla kustību izrāde “Kā man gribas iet…” – emocionāla un iedvesmojoša eseja par cilvēka spēku, radošumu un spēju piepildīt dzīvi, neraugoties uz fiziskiem ierobežojumiem. Izrāde ir veltīta izcilajai cimdu māksliniecei un stāstniecei Jettei Užānei, kura savu mūžu pavadīja ratiņkrēslā, apliecinot neizmērojamu garīgo spēku un dzīvotgribu.
PAR IZRĀDI
“Kā man gribas iet…” ir kustību, vārdu un skaņu eseja, kas balstīta dokumentālās piezīmēs un dzīvesstāsta motīvos. Izrādes mākslinieciskā iecere ir radīt kustību izrādi par fiziski nekustīgu cilvēku, atklājot, ka pat vislielākajos ierobežojumos iespējama izaugsme, brīvība un radošs piepildījums.
“Radās doma izdarīt kaut ko neiespējamu – radīt kustību izrādi par fiziski nekustīgu cilvēku. Mums katram ir savs stāsts, bet mēs visi kopā gribējām izstāstīt cilvēka augšanas, pieaugšanas, sevis piepildīšanas stāstu,”stāsta idejas autore Elīna Apsīte.
Izrāde turpina sarunu, kas aizsākta 2024. gadā, kad tika svinēta Jettes Užānes 100 gadu jubileja ar plašu pasākumu sēriju un izstādi “Dzīvais cimds” Cēsu muzejā. Toreiz projekts guva lielu skatītāju interesi un augstu profesionāļu novērtējumu. Šī izrāde ir turpinājums šai sarunai par cilvēka iekšējo spēku un dzīves jēgu.
Izrādes otrā daļa veltīta sarunām ar māksliniekiem un grāmatas “Dzīvais cimds” prezentācijai.
Jette Užāne (1924-2007), tautā dēvēta par Cimdu Jettiņu, ir daiļamatmeistare, domātāja un stāstniece, kas ieguvusi lielu atpazīstamību ar saviem cimdu cikliem. Visu mūžu pavadījusi invalīda ratiņos Dzērbenes pagasta “Lejniekos”, Jette iedvesmoja ar lielu gara spēku un domu tīrību. Pie viņas bieži viesi ir bijuši tādi ievērojami cilvēki kā mākslas zinātnieks Māris Brancis, mākslinieks Laimonis Blumbergs, fotomākslinieks Gunārs Janaitis, rakstniece un politiķe Anna Žīgure, somu žurnālists Juka Rislaki, rakstnieks Zigmunds Skujiņš, rakstnieks un sabiedrisks darbinieks Dainis Īvāns, māksliniece Rita Valnere, mākslinieks Kurts Fridrihsons, dzejniece Ludmilla Azarova, japāņu vēstniecības darbiniece Ajumi Kurosava un daudzi citi. Savulaik pie Jettes mājās ciemojušies ministri un prezidents Guntis Ulmanis 1995. gadā pasniedza Trīszvaigžņu ordeni. Jette ir bijusi VKKF mūža stipendiāte. 2017. gadā izdota “Jettes Dienu grāmata”, kurā apkopoti mākslinieces dienasgrāmatu ieraksti.
RADOŠĀ KOMANDA

Elīna Apsīte – idejas autore, filozofe
Lilija Lipora – horeogrāfe, dejotāja
Edgars Lipors – aktieris, mūziķis
Maija Švēdenberga – mūziķe, sitaminstrumentāliste
Egīls Kupčs – gaismu mākslinieks
Raivis Apsītis – tehniskais nodrošinājums

Producents – Dejas atbalsta fonds “Zvaigžņu Aka”

GULBJU EZERS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-01-08 19:00 - 21:00, 2026-01-09 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
“Gulbju ezers” ir baletu balets, kas vienmēr baudījis skatītāju sajūsmu. Tajā Pētera Čaikovska skaistā mūzika apvienojas ar Mariusa Petipā un Ļeva Ivanova ģeniālo horeogrāfiju. Gulbju ezera valdzinājums kā magnēts pievelk sapņotāju princi Zigfrīdu. Odīlija, kas kā ūdens piliens līdzīga daiļajai gulbju princesei Odetai, iekāro jaunekli. Cīņa, mīļotās Odetas ievainojums, uzvara pār ļaunumu, kas ir tikai šķitums… Ludviga Otrā galms, Noišvānšteinas pils, izsmalcināti tērpi un krāšņas dekorācijas kopā ar Latvijas Nacionālā baleta trupas rūpīgo attieksmi pret klasiku ik detaļā rada izcilību.
Balets “Gulbju ezers” pirmoreiz tika uzvests 1877. gadā Maskavas Lielajā teātrī, kur Vaclava Reizingera veidotā horeogrāfija neguva īpašu kritikas atzinību. 1895. gadā, turpinot godināt 1893. gadā mirušā komponista piemiņu, “Gulbju ezeru” Marijas teātrī Sanktpēterburgā iestudēja Mariuss Petipā un Ļevs Ivanovs. Viņu radītā horeogrāfija, jo īpaši Ivanova iestudētais otrais cēliens, ir kļuvusi par klasiskā baleta etalonu. Latvijas Nacionālais balets “Gulbju ezeru” pirmoreiz iestudēja 1926. gadā. Šis ir astotais “Gulbju ezera” jauniestudējums LNOB.
Pēteris Čaikovskis
Gulbju ezers
Balets trīs cēlienos
Pirmizrāde 02.09.2020.
Mariusa Petipā un Ļeva Ivanova horeogrāfija
Horeogrāfs-inscenētājs Aivars Leimanis
Diriģents Mārtiņš Ozoliņš
Scenogrāfs Huans Giljermo Nova (Juan Guillermo Nova)
Kostīmu mākslinieks Roberts Perdziola (Robert Perdziola)
Gaismu mākslinieks Ainārs Pastars
Lomās:
Odeta-Odīlija: Jūlija Brauere, Jolanta Lubēja, Annija Kopštāle, Sabīne Strokša, Alise Prudāne-Spridzāne
Princis Zigfrīds: Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana, Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Zigmārs Kirilko
Rotbarts: Avetiks Karapetjans, Artjoms Pšeņičņikovs
Nerrs: Germans Ševčenko, Fabio Sonconji
Pas de trois: Laine Paiķe, Izabella Monastirska-Urtāne, Krista Štrausa, Paula Lieldidža-Kolbina, Emma Lagūna, Iļana Puhova, Justīna Teličena, Kārlis Cīrulis, Kristaps Jaunžeikars, Eidens Viljams Konefrijs, Dariuss Florians Katana, Roberts Naje

JAUNGADA SADANCIS. Vidējās paaudzes deju kolektīva AIJA koncerts
2026-01-10 08:00 - 17:00, 2026-01-10 18:00 - 20:00 | Ogres novada Kultūras centrs
10. janvārī plkst. 18.00
Ogres novada Kultūras centra Vidējās paaudzes deju kolektīva AIJA koncerts JAUNGADA SADANCIS 2026
Koncertā piedalās:
VPDK SAIME
VPDK URDA
VPDK RUNDĀLE
VPDK AIJA
VPDK MADE
VPDK DIŽUPE
VPDK KRIŠJĀNIS
VPDK IRŠI
JDK DZĪPARI
JDK ĀBEĻZIEDS
SDK AIZKRAUKLE
SDK LĒDMANE
VIESI NO PĒRNAVAS
Biļetes 5 eiro; 4 eiro ar Ogres novadnieka karti/lietotni.
Pasākums var tikt filmēts un fotografēts.
Iegūtais materiāls var tikt izmantots publicitātes vajadzībām.

PALDIES DEJĀ. Deju kolektīvu koncerts
2026-01-10 18:00 - 20:00 | Meirānu tautas nams

JAUNGADA KOKTEILIS. Jauniešu deju kolektīvu koncerts
2026-01-10 18:00 - 20:00 | Kuldīgas kultūras centrs
Vairāk info: (2) JAUNIEŠU DEJU KOLEKTĪVU KONCERTS „JAUNGADA KOKTEILIS” | Facebook

RĪGAI MIJOTIES. Rīgas deju ansambļu koncerts.
2026-01-11 16:00 - 18:00 | VEF kultūras pils
Deju ansamblis “Austris” aicina ieklausīties Rīgas balsī, meklējot paralēles pilsētas arhitektūrā un deju ansambļu ritmos, harmonijās, dinamikās un kompozīcijās. No klasicisma lakonisma līdz modernisma funkcionalitātei.
Koncertā “Rīgai mijoties” iezīmēsim raksturīgākās stilistiskās īpatnības sešu galvaspilsētas deju ansambļu – Austris, Ačkups, Dancis, Daiļrade, Liesma, Pērle – mājvietu arhitektūrā un meklēsim atbildes par to, kā vide veido dejotāju, kurā tas dzīvo.
Koncertu rīko biedrība “Jauniešu deju kolektīvs “Austris”” un Rīgas Būvniecības koledža.

KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM). KAKTUSI
2026-01-14 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM)
Amerikāņu horeogrāfa Džeroma Robinsa (1918-1998) balets Koncerts (jeb Briesmas ikvienam) ir komiska parodija par klasiskās mūzikas klausītājiem. Izrādes darbība norisinās Friderika Šopēna klaviermūzikas koncertā, kas tā apmeklētājus aizvilina domu un iztēles dzīlēs. Iedomu tēli atdzīvojas, atklājot cilvēku vājības un fantāzijas plašumus. Koncerts (jeb Briesmas ikvienam), radīts 1956. gadā, ir publiku priecējošs darbs, kas ar smaidu ļauj paskatīties uz mūsu pašu burvīgajiem trūkumiem un īpatnībām.
Džeroms Robinss ir rakstījis: “Viena no koncerta apmeklējuma baudām ir iespēja pilnībā iegrimt mūzikas klausīšanās procesā. Mūsu iztēlē neapzināti sāk veidoties tēli un ainas, kuru formu un virzienus ietekmē gan dzirdētā mūzika, gan programmiņas saturs, gan klausītāja personīgie sapņi, problēmas un fantāzijas. Tieši Šopēna mūzikai ir raksturīgi izdomāti, “ieprogrammēti” nosaukumi, piemēram, Tauriņa etīde, Minūtes valsis, Lietus lāšu prelūdija un citi.”
KAKTUSI
Zviedru jaunā horeogrāfa Aleksandra Ekmaņa (1984) laikmetīgais balets Kaktusi ir veltīts mākslas kritikai. “Šis darbs ir par to, kā mēs vērojam mākslu un bieži jūtam vajadzību to analizēt un “saprast”. Ticu, ka nav viena pareiza veida, kā to darīt, un ka katrs mākslu var interpretēt un pieredzēt tā, kā vēlas. Iespējams, tā būs tikai sajūta, ko nevar izskaidrot, vai varbūt vēstījums būs labi saprotams. [..] KAKTUSI radās manas dzīves periodā, kad biju ļoti apjucis un apbēdināts ikreiz, kad kāds rakstīja par manu darbu. Man šķita, nav godīgi, ka viens cilvēks sēž un savā ziņā izlemj visu citu vietā, par ko ir izrāde,” stāsta horeogrāfs Aleksandrs Ekmans.
Izrādē stīgu kvarteta izpildījumā skan Franča Jozefa Haidna, Ludviga van Bēthovena un Franča Šūberta mūzika. Iestudējums pirmizrādīts Nīderlandes dejas teātrī II 2010. gadā.

ESMERALDA
2026-01-16 19:00 - 21:30 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

BIGAS KRŪZE 2026. Latviešu tautas deju zelta fonda konkurss
2026-01-17 08:00 - 17:00, 2026-01-17 19:00 - 21:00 | Bauskas kultūras centrs
“Bigas krūze” ir īpaša tradīcija, kas godina izcilo dejas pedagoģi Birutu Hegenbarti.

SOĻI RAKSTOS. Deju lielkoncerts
2026-01-17 19:00 - 21:00
Tautas deju ansamblis “Teiksma” kopā ar saviem draugiem aicina uz vērienīgu un krāšņu deju lielkoncertu “Soļi rakstos”, kas notiks 2026. gada 17. janvārī Ķīpsalas hallē. Uz skatuves satiksies 23 deju kolektīvi no Rīgas, Ādažiem, Jelgavas, Siguldas, Valmieras un pat Daugavpils. Koncerta sākums plkst. 19.00.
Jau trešo gadu janvārī Ķīpsalas halli pieskandinās latviešu tautas dejas, piepildot to ar pozitīvu enerģiju un kopā būšanas prieku. Šī ir skaista un gaidīta tradīcija, kas vieno gan dejotājus, gan skatītājus!
Ar koncertu TDA “Teiksma” iesāks savu 80. jubilejas sezonu, tāpēc programmā būs skatāmas dejas no kolektīva bagātīgā repertuāra. Skatītāji varēs ielūkoties arī gaidāmajā Tautas deju ansambļu un jauniešu dejotāju svētku koncerta “Viens apvārsnis. Tūkstošiem ceļu” programmā, kas 2026. gada maijā notiks Liepājā, kā arī varēs skatīt horeogrāfijas no pārējo koncerta dalībnieku repertuāra. Šajā vakarā deju rakstos savīsies tradīcijas un jaunrade, pieredze un jaunība, nopietnība un prieks.
“Mazie Ķīpsalas deju svētki patiesībā nemaz tik mazi nebūs – 23 kolektīvi vienā koncertā ir pat vairāk nekā redzam dažos novadu svētkos! Mums ir milzīgs prieks, ka koncertā “Soļi rakstos” pulcēsim tik daudz draugus un domubiedrus. Tā mēs īstenosim arī kādreizējā “Teiksmas” vadītāja Viestura Tīles sapni par saviem deju svētkiem Ķīpsalā – svētkiem, kas dzimst no mīlestības pret deju un cilvēkiem, kas dejo,” ar lepnumu stāsta TDA “Teiksma” mākslinieciskais vadītājs un horeogrāfs Jānis Ērglis.
Uz skatuves lielkoncertā kāps Tautas deju ansambļi “Ačkups”, “Dancis”, “Gauja”, “Laismeņa”, “Lielupe”, “Līgo”, “Rotaļa”, “Sprigulītis”, “Teiksma”, “Vektors”, kā arī deju ansamblis “Vizbulīte”. Piedalīsies arī jauniešu deju kolektīvs “Imanta”, kā arī vidējās paaudzes kolektīvi “Ačkups”, “Dancis”, “Gauja”, “Jampadracis”, “Mūsu Lielupe”, “Laismeņa”, “Līgo”, “Pūrs”, “Teiksma”, “De Teiksma” un “Vektors”.
Koncerta mākslinieciskais vadītājs – Jānis Ērglis.
Koncerta norises vieta:
Ķīpsalas halle (Ķīpsalas iela 8, Rīga)
Koncerta producents – “BT 1 Music”.
Papildu informācija:
Inese Libere,
BT 1 mediju koordinatore
Tālr.: 67065011, GSM: 29450037
E-pasts: inese.libere@bt1.lv
