VĒRPETE. Dejas izrāde Hanzas peronā
2025-10-12 19:00 - 20:00 (Europe/Riga)
Vairāk info: https://dance.lv/ar-izrades-verpete-10-gadu-jubileju-riga-noslegsies-dejas-organizacijas-tuvumi-programma-hanzas-perona/

PLĒSOŅAS. Kustību izrāde
2025-10-15 19:00 - 20:00, 2025-10-16 19:00 - 20:00, 2025-10-17 19:00 - 20:00 | Dirty Deal teatro
“Pienāca diena, kad pasaule man kļuva par smagu un es noslīgu uz ceļiem. Te, tuvāk pie zemes, izrādījās vieglāk būt. Es neredzēju tik tālu uz priekšu. Neizjutu atbildību. Atmetu domas, ka varu visu kontrolēt. Un sāku pārvietoties uz četrām.”

Daži cilvēki pazūd seriālos, grāmatās vai teātrī, citi aizraujas ar datorspēlēm vai iepirkšanos, un daudzi atrod piepildījumu spēcīgās ideoloģijās, reliģijās vai subkultūrās. Šī izrāde stāsta par cilvēkiem, kuri meklē mierinājumu, attālinoties no cilvēciskās prātuļošanas un sociuma uzslāņojumiem, tā vietā pievēršoties instinktiem, impulsiem un maņām, kas biežāk sastopami dzīvnieku pasaulē.

Izrāde “Plēsoņas”, kas balstīta dokumentālās liecībās un ķermeņa kustību pētniecībā, ielūkojas kvadroberu subkultūrā, kura interesējas par dzīvnieku fizisko eksistenci, cenšoties izkopt zvēriem raksturīgo pārvietošanos uz četrām kājām. Šī identitāte kļūst arvien redzamāka jauniešu vidū, piedāvājot savdabīgu patvērumu no civilizācijas radītās realitātes.

Pievienojoties iestudējumam, skatītāji piedzīvos sava veida spēles tiešraidi, kurā trīs dejotāji un viens aktieris, iejūtoties kvadroberu ādā, savā starpā sacentīsies. Testējot savu ķermeņu spēkus un limitus, viņi atklās svarīgākos aspektus ik vienā kopienā vai hobijā – azartu, piederības sajūtu un iespēju sevi pierādīt ārpus darba, skolas vai māju vides.

Paldies Jēkabam Čivlim par konsultāciju!
Izrādē tiek izmantoti dūmi un stroboskops.
Izrādē tiek izmatota necenzēta leksika.
Izrāde piemērota no 16 gadu vecuma.

APSKĀVIENS. Viencēliena deju izrāde
2025-10-17 11:00 - 12:00, 2025-10-17 13:30 - 14:30
Vairāk par pasākumu: https://www.facebook.com/events/[REDACTED]/

KONCERTS BŪS! TDA "Ogre"
2025-10-18 18:00 - 20:00 | Ogres novada Kultūras centrs

ESMERALDA
2025-10-18 19:00 - 22:00, 2025-10-19 15:00 - 18:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

SĒRI KRĀCA JŪRAS VIĻŅI. Asa sižeta izrāde
2025-10-22 19:00 - 20:00, 2025-10-24 19:00 - 20:00, 2025-10-25 19:00 - 20:00, 2025-10-27 19:00 - 20:00, 2025-10-28 19:00 - 20:00 | Merķeļa iela 4
Vairāk info un biļetes: https://www.kvadrifrons.lv/play/62

SERENĀDE. CARMINA BURANA. Baleta iestudējums
2025-10-23 19:00 - 21:15, 2025-10-24 19:00 - 21:15 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets “Serenāde” ir Latvijas skatītāju pirmā iepazīšanās ar izcilā 20. gadsimta horeogrāfa Džodža Balančina daiļradi, savukārt Carmina Burana ir atkalsatikšanās ar mūsdienu horeogrāfu Edvardu Klugu.
Serenāde
Džordžs Balančins uzskatāms par 20. gadsimta ietekmīgāko klasiskā baleta horeogrāfu un neoklasiskā baleta pamatlicēju. Pagājušā gadsimta 20. gados bijis leģendārā Sergeja Djagiļeva Ballets Russes horeogrāfs. Viņa 1934. gadā dibinātā Amerikas Baleta skola pavēra iespēju klasiskā baleta attīstībai Amerikas Savienotajās Valstīs. Balančins 1948. gadā dibinājis Ņujorkas Pilsētas baletu, līdz mūža beigām 1983. gadā bijis tā mākslinieciskais vadītājs un vadošais horeogrāfs. Dzīves laikā radījis simtiem baleta horeogrāfiju, darbojies Brodvejas un Holivudas projektos, arī operā un televīzijā. Džordža Balančina balets “Serenāde” tiek uzskatīts par vienu no dejas vēstures stūrakmeņiem. Balets “Serenāde” radīts, izmantojot Pētera Čaikovska Serenādi stīgu orķestrim do mažorā, tas pirmoreiz izrādīts 1934. gadā Amerikas Baleta skolas audzēkņu izpildījumā Fēliksa Varburga īpašumā Ņujorkas pievārtē. “Serenāde” ir Balančina visbiežāk izpildītais balets, ko dejo gan skolās, gan profesionālās baleta kompānijās visā pasaulē.
Latvijas Nacionālajā baletā “Serenādi” iestudē inscenētāja Vikija Bromberga Psihojosa, dejo Jūlija Brauere, Sabīne Strokša, Jolanta Lubēja, Annija Kopštāle, Alise Prudāne-Spridzāne, Ieva Rācene, Filips Fedulovs, Raimonds Martinovs, Viktors Seiko, Dariuss Florians Katana un citi.
Carmina Burana
Mariboras baleta mākslinieciskā vadītāja, starptautiski atzītā horeogrāfa Edvarda Kluga laikmetīgās horeogrāfijas pamatā ir vācu komponista Karla Orfa (1895–1982) leģendārā oratorija Carmina Burana, kas ilustrē likteņa kaprīzēm pakļautos cilvēka dzīves līkločus. Oratorijas centrālais simbols – likteņa rats – griežas, pārvēršot prieku rūgtumā un cerību sērās. Edvarda Kluga horeogrāfijā galvenais vizuālais elements ir aplis – visvienkāršākais un tajā pašā laikā vispilnīgākais dabas veidojums. Baleta Carmina Burana pirmizrāde notika Les Grands Ballets Cannadiens Monreālā 2019. gada oktobrī. Edvarda Kluga māksliniecisko rokrakstu Latvijas skatītāji iepazina baleta “Pērs Gints” iestudējumā, arī Carmina Burana viņš veidojis kopā ar to pašu radošo komandu – scenogrāfu Marko Japeļu, kostīmu mākslinieku Leo Kulašu un gaismu mākslinieku Tomašu Premzlu.
Baletā Carmina Burana dejo Ieva Rācene, Alise Prudāne-Spridzāne, Jūlija Brauere, Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jolanta Lubēja, Laine Paiķe, Antons Freimans, Filips Fedulovs, Germans Ševčenko, Aleksandrs Osadčijs, Fabio Sonconji, Kirils Baiduks, Dariuss Florians Katana, Finians Patriks Heptings, Viktors Seiko un citi.
Grandiozajā Latvijas Nacionālā baleta iestudējumā piedalās arī Latvijas Nacionālās operas orķestris, koris un solisti Inga Šļubovska, Jūlija Vasiļjeva, Mihails Čuļpajevs un Rinalds Kandalincevs.
Jauniestudējuma muzikālais vadītājs ir Mārtiņš Ozoliņš, diriģents – Kaspars Ādamsons.
Attēls: skats no izrādes “Serenāde”, fotogrāfs Jānis Ķeris.

PIE ZILĀS DONAVAS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-10-26 12:00 - 14:30, 2025-10-26 18:00 - 20:30 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Valšu karaļa Johana Štrausa brīnišķīgā mūzika iedvesmojusi romantisku baletu par izvēli starp mīlestību un skatuvi, sapņiem un realitāti. Pirmo reizi Rīgā “Pie zilās Donavas” tika uzvests 1957. gadā; 60 gadu laikā tas vairakkārt atjaunots un kļuvis par daļu no Latvijas baleta zelta fonda. Iestudējums tapis par godu šī baleta iestudētājas, leģendārās baletdejotājas, baletmeistares un pedagoģes Helēnas Tangijevas-Birznieces jubilejai.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs: Aivars Leimanis
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Ināra Gauja

Starptautiskais Baltijas baleta festivāls: ACĪMREDZAMAIS - NEIESPĒJAMAIS
2025-10-26 17:00 - 18:30 | Teātra nams “Jūras vārti”, Karlīnes iela 40, Vantspils
Teātra namā “Jūras vārti” viesosies 30. Starptautiskais Baltijas baleta festivāls un Pekinas Dejas akadēmija mākslinieki ar krāšņu uzvedumu “Acīmredzamais – neiespējamais”.
“Tā būs ķīniešu klasiskā deja – apburošs tradicionālā ķīniešu baleta tehnikas un kustību izsmalcinātības paraugdemonstrējums, kas valdzina skatītājus uz pasaules lielākajām skatuvēm. Krāšņie kostīmi kopā ar gaismas mākslas neatkārtojamo burvību veidos vizuāli iespaidīgu un krāsām bagātu izrādi,” gaidāmo viesizrādi ieskicē festivāla idejas autore un direktore Lita Beiris.
Pekinas Dejas akadēmija ir pilna laika augstākās izglītības iestāde, kas sagatavo izcilus profesionālus dejotājus, horeogrāfus un dejas pētniekus. Dibināta 1954. gadā, Pekinas Dejas akadēmija, kas sākotnēji bija pazīstama kā Pekinas Deju skola, ir pirmā profesionālā deju skola, kas izveidota pēc Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas.
Akadēmija ir viena no lielākajām un prestižākajām dejas skolām pasaulē. Tā ir pazīstama arī kā „dejotāju šūpulis”, kur izlolots liels skaits talantīgu, centīgu un dejas pasaulē jau atzinību ieguvušu dejotāju. Šobrīd šeit mācās ap 2300 pilna laika studentu. Akadēmijā darbojas Ķīniešu klasiskās dejas, Ķīniešu etniskās un tautas dejas, Balles dejas, Baleta, Mūziklu, kā arī Horeogrāfijas, Modernās dejas un Skatuves dizaina nodaļas.

LAI RUNĀ PUTNI. Dejas izrāde
2025-10-26 18:00 - 20:00
Tā dzīve, kam pietiek drosmes.

Dejas izrāde “Lai runā putni” ir emocionāls un vizuāli izteiksmīgs stāsts par iekšējo brīvību, drosmi spert soli nezināmajā un spēju pārvarēt robežas redzamās un neredzamās robežas. Tā ir atzīšanās par savām bailēm, sapņiem un izvēli ieskrieties un lidot.

“Manos būros dzīvo putni.
Jo es jau ar putniem.
Tad lai runā mani putni.”
Dejotājas: Rūta Lāce, Anna Anča, Lote Neimane, Zanda Freimane, Elizabete Stola, Ance Prokopova, Marija Cvirkovska, Sanda Ukstiņa, Beāta Fokina.
Izrādes režisore un horeogrāfe – Oļesja Putnāne.
Notikumu būs iespējams piedzīvot Dobeles Pilsētas Kultūras namā 26. oktobrī un 29. novembrī.
Izrādi organizē deju studija “PAnda.Dance Factory” ar Dobeles novada Kultūras pārvaldes un Dobeles Pašvaldības atbalstu.
Papildu informācija šeit.
Foto: Anete Podvinska

Starptautiskais Baltijas baleta festivāls: ACĪMREDZAMAIS - NEIESPĒJAMAIS
2025-10-28 19:00 - 20:30 | Dailes teātris
28. oktobrī plkst. 19.00 Dailes Teātrī viesosies 30. Starptautiskais Baltijas baleta festivāls un Pekinas Dejas akadēmija mākslinieki ar krāšņu uzvedumu “Acīmredzamais – neiespējamais”.
“Tā būs ķīniešu klasiskā deja – apburošs tradicionālā ķīniešu baleta tehnikas un kustību izsmalcinātības paraugdemonstrējums, kas valdzina skatītājus uz pasaules lielākajām skatuvēm. Krāšņie kostīmi kopā ar gaismas mākslas neatkārtojamo burvību veidos vizuāli iespaidīgu un krāsām bagātu izrādi,” gaidāmo viesizrādi ieskicē festivāla idejas autore un direktore Lita Beiris.
Pekinas Dejas akadēmija ir pilna laika augstākās izglītības iestāde, kas sagatavo izcilus profesionālus dejotājus, horeogrāfus un dejas pētniekus. Dibināta 1954. gadā, Pekinas Dejas akadēmija, kas sākotnēji bija pazīstama kā Pekinas Deju skola, ir pirmā profesionālā deju skola, kas izveidota pēc Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas.
Akadēmija ir viena no lielākajām un prestižākajām dejas skolām pasaulē. Tā ir pazīstama arī kā „dejotāju šūpulis”, kur izlolots liels skaits talantīgu, centīgu un dejas pasaulē jau atzinību ieguvušu dejotāju. Šobrīd šeit mācās ap 2300 pilna laika studentu. Akadēmijā darbojas Ķīniešu klasiskās dejas, Ķīniešu etniskās un tautas dejas, Balles dejas, Baleta, Mūziklu, kā arī Horeogrāfijas, Modernās dejas un Skatuves dizaina nodaļas.

Starptautiskais Baltijas baleta festivāls: ACĪMREDZAMAIS - NEIESPĒJAMAIS
2025-10-30 18:00 - 19:30 | Daugavpils Kultūras pilī (Smilšu ielā 92)
30. oktobrī plkst. 18.00 Daugavpils Kultūras pilī (Smilšu ielā 92) Dailes Teātrī viesosies 30. Starptautiskais Baltijas baleta festivāls un Pekinas Dejas akadēmija mākslinieki ar krāšņu uzvedumu “Acīmredzamais – neiespējamais”.
“Tā būs ķīniešu klasiskā deja – apburošs tradicionālā ķīniešu baleta tehnikas un kustību izsmalcinātības paraugdemonstrējums, kas valdzina skatītājus uz pasaules lielākajām skatuvēm. Krāšņie kostīmi kopā ar gaismas mākslas neatkārtojamo burvību veidos vizuāli iespaidīgu un krāsām bagātu izrādi,” gaidāmo viesizrādi ieskicē festivāla idejas autore un direktore Lita Beiris.
Pekinas Dejas akadēmija ir pilna laika augstākās izglītības iestāde, kas sagatavo izcilus profesionālus dejotājus, horeogrāfus un dejas pētniekus. Dibināta 1954. gadā, Pekinas Dejas akadēmija, kas sākotnēji bija pazīstama kā Pekinas Deju skola, ir pirmā profesionālā deju skola, kas izveidota pēc Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas.
Akadēmija ir viena no lielākajām un prestižākajām dejas skolām pasaulē. Tā ir pazīstama arī kā „dejotāju šūpulis”, kur izlolots liels skaits talantīgu, centīgu un dejas pasaulē jau atzinību ieguvušu dejotāju. Šobrīd šeit mācās ap 2300 pilna laika studentu. Akadēmijā darbojas Ķīniešu klasiskās dejas, Ķīniešu etniskās un tautas dejas, Balles dejas, Baleta, Mūziklu, kā arī Horeogrāfijas, Modernās dejas un Skatuves dizaina nodaļas.

VELTĪGĀ UZMANĪBA. Latvijas Nacionālā opera un balets.
2025-10-31 19:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Atraitne Simone vēlas savu vienīgo meitu Līzi izprecināt turīga zemes īpašnieka dēlam Alēnam, taču meitene mīl jauno zemnieku Kolā. Lai arī Simone dara visu, lai nepieļautu viņas meitas un Kolā attiecības, tomēr mīlētāji pārvar šķēršļus, un Simonei nākas samierināties ar meitas izvēli.
Veltīgā uzmanība ir viens no krāšņākajiem un līksmākajiem angļu horeogrāfa Frederika Eštona darbiem, kura pirmizrāde notika 1960. gadā Londonas Karaliskajā baletā. Par iedvesmas avotu tam kalpojis ievērojamā franču horeogrāfa Žana Dobervala (Jean Dauberval) 1789. gadā radītais darbs. Džons Lenčberijs (John Lanchbery) baletam aranžējis Luija Žozefa Ferdinanda Herolda radīto partitūru. Šis dzīvespriecīgais stāsts par pastorālu mīlestību turpina priecēt baleta izsmalcinātās mākslas cienītājus visā pasaulē.

Darbs tiek atskaņots ar Boosey & Hawkes Music Publishers Limited atļauju Oxford University Press vārdā.
Horeogrāfs: Frederiks Eštons

RUDENS DANČI. Koncerts
2025-11-01 17:00 - 19:00 | Jelgavas kultūras nams
Tautas deju ansamblis Diždancis aicina uz krāšņu deju koncertu „Rudens danči”, kas šogad svin 20 gadu jubileju! Koncertā uzstāsies kolektīvi no Latvijas un viesi Lietuvas, izdejojot iemīļotas un jaunas dejas, kas atklās „Rudens danču” krāsaino stāstu.
Piedalās: TDA Diždancis, VPDK Diždancis, TDA Kalve (Jelgava), TDA Gatve, TDK Zalktis (Rīga) JDK Delveri (Jēkabpils), TDA Gauja (Valmiera), JDK Suvartukas (Pluņģe, Lietuva)
Koncerta mākslinieciskā vadītāja Ieva Karele
Koncerta režisors Sandis Kalniņš
Koncerta vadītājs Uldis Timma
Video projekciju māklsiniece – Raina Šmelde
Koncerts notiek ar “Zemgales vēsturiskās zemes kultūras programmas 2025’’, Valsts Kultūrkapitāla fonda, Zemgales plānošanas reģiona, Jelgavas valstspilsētas pašvaldības un Jelgavas valstspilsētas pašvaldības iestādes „Kultūra” atbalstu.

DEJOT CAURI DZIMTENEI. Koncerts
2025-11-01 18:00 - 19:00 | Salacgrīva

AR MĪLESTĪBU VIENOTI DEJAS SOLĪ. Koncerts
2025-11-02 16:00 - 18:00 | VEF kultūras pils
Svētdien, 2. novembrī plkst. 16.00 VEF Kultūras pils Lielajā zālē notiks sezonas atklāšanas koncerts
“Ar mīlestību vienoti dejas solī”, kas pulcēs kuplu dalībnieku skaitu!
Koncertā piedalīsies Kultūras un tautas mākslas centra “Ritums” tautas deju ansamblis “Dzirkstelīte” un bērnu deju ansamblis “Dzīpariņš”,
Andreja Pumpura 11. pamatskolas jauniešu deju kolektīvs “Dzīpars”,
Koncertorganizācijas “Ave sol” jauniešu tautas deju ansamblis “Liesma”, vidējās paaudzes deju kolektīvs “Oglīte” un senioru deju kolektīvs “Oglīte”,
Inčukalna Tautas nama vidējās paaudzes deju kolektīvs “Virši” un senioru deju kolektīvs “Labāko gadu Virši”,
Rīgas Latviešu biedrības senioru deju kolektīvs “Senvija” un Kultūras pils “Ziemeļblāzma” senioru deju kolektīvs “Ziemeļblāzma”.
Visus deju kolektīvus vieno dejas prieks, kas sniedz neskaitāmus ieguvumus cilvēka veselībai un labsajūtai. Dejojot, tiek mazināts stress un uzlabojas garastāvoklis, deja vieno ar apkārtējo pasauli, palīdz veidot jaunas attiecības.
Visi laipni aicināti baudīt uz skatuves radīto dejas enerģiju, kuru dejotāji sniegs ikvienam apmeklētājam!

RUDENS KABATĀ. Koncerts
2025-11-02 18:00 - 19:00 | Ogres novada Kultūras centrs
Mūsdienu deju studijas “Buras” koncerts “Rudens kabatā” .
175 burinieki – Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku dalībnieki- dejos jaunās horeogrāfijas un, protams fragmentus no mūsdienu deju izrādes “Kastaņa puslode”
Koncerts divās daļās, ar starpbrīdi
Koncerta garums 1.5 stunda..

Starptautiskais Baltijas Baleta festivāls. GERSHWIN IN B
2025-11-02 18:00 - 19:30 | Koncertzāle CĒSIS
30. Baltijas Baleta festivāla laikā koncertzālē “Cēsis” uzstāsies viena no ikoniskākajām Amerikas džeza deju kompānijām – Giordano Dance Chicago – ar izrādi Gershwin in B. Šis iestudējums ir aizraujošs un emocionāli piesātināts ceļojums džeza pasaulē, kur Džordža Gēršvina mūzikas klasika savijas ar dinamisku un novatorisku horeogrāfiju, atklājot jaunu skatījumu uz amerikāņu sapni un džeza enerģiju.

Kompānija Giordano Dance Chicago ir spilgta Amerikas kultūras vēstnese ar vairāk nekā pusgadsimtu ilgu vēsturi. No dibinātāja Gusa Džordāno deju skolas nelielajā Evanstonas pilsētā līdz mūsdienu pasaules līmeņa trupai Čikāgā – GDC ir kļuvusi par vienu no atpazīstamākajām džeza dejas kompānijām pasaulē. Tās kontā ir izrādes 28 valstīs, 47 ASV štatos un vairāk nekā 1300 pilsētās, un visur tās mērķis ir viens – ar deju iedvesmot, aizraut un atdzīvināt skatītāju emocijas.

Giordano Dance Chicago ir pazīstama ar savu spilgto un enerģētisko horeogrāfiju, kas apvieno eleganci, kaisli un spēku. Šī deju valoda ir universāla – tā runā par dzīvi, kustību un cilvēka iekšējo enerģiju, kas pārvēršas dejā.

Cēsu viesizrādē skatītāji piedzīvos izrādi “Gershwin in B”, kas tapusi, iedvesmojoties no amerikāņu komponista Džordža Gēršvina radošā mantojuma. Tajā Gēršvina mūzikas ekstātiskā brīvība un ritmiskā daudzveidība atklājas kustībā – dejotāji uz skatuves rada veselu pasauli, kurā mijas izmisums un kaisle, degsme un drosme. Šī ir deja, kas liek dzīvot līdz katram ritmam un notij.

SAVĒJĀ UN SVEŠĀ. Izrāde
2025-11-02 19:00 - 20:00 | Ģertrūdes ielas teātris
Cik daudz mēs varam izvēlēties, kas esam, un cik daudz mūsos vienmēr paliks tas, kas bijis pirms mums? Žans Pols Sartrs ir teicis: “Cilvēks ir tas, ko viņš pats no sevis izveido”, tomēr ikvienam no mums ir konkrēts sākumpunkts – ķermenis, vide, kultūra un tā brīža vēsturiskais konteksts, kurā piedzimstam. Vai iespējams pilnībā atbrīvoties no tā, kas mūs veidojis? Kā savu dzīvi izjūt cilvēks, kas ir piederīgs divām kultūrām, divām valodām?
Laikmetīgās dejas izrādē “Savējā un svešā” horeogrāfe un dejotāja Marijas Saveiko apvienojot kustību, dzīvo mūziku un gaismu dalās personīgajā pieredzē par savu identitāti un piederības izjūtu Latvijā. Marija nākusi no krievu-baltkrievu ģimenes, uzaugusi Latvijā – valstī, kuras brīvība ir tikpat jauna kā viņas paaudze. Šodien viņa dzīvo laikā, kad Krievijas karš Ukrainā vēl vairāk Latvijas kultūrtelpā saasinājis tā saukto “nacionālo jautājumu”. Šī izrāde ir Marijas personīgā refleksija par sevis meklējumiem laiktelpā, kurā satiekas dažādi skatpunkti, identitātes un kultūras.
Mēs dzīvojam laikā, kad pasauli šķeļ konflikti, kad senie jautājumi par to, kas ir “mūsējie” un kas – “svešie”, atkal un atkal atgriežas. Bet varbūt svešais nav kāds cits? Varbūt reizēm svešais ir tas, kurš pats sevi par tādu uzskata? Vai piederība ir kaut kas, ko mums piešķir citi, vai arī tā ir izvēle, kas dzimst mūsos pašos?
“Savējā un svešā” ir aicinājums sajust – ar ķermeni, ar sirdi. Šī izrāde nav tikai stāsts par vienu cilvēku – tā ir atbalss no tiem, kas turpina meklēt un rast sevi pasaulē, kas nemitīgi mainās. Izrāde uzdod jautājumus, kas skar ne tikai Latviju, bet arī pasauli kopumā, atgādinot – neatkarīgi no etniskās izcelsmes, dzimuma vai reliģijas, mēs visi esam daļa no kopīgas cilvēces pieredzes.
Pēc izrādes skatītāji ir aicināti uzkavēties uz sarunu ar radošo komandu, lai reflektētu par redzēto.

Par izrādi

BRĪVPRĀTĪGĀ VERDZĪBA. Izrāde
2025-11-03 19:00 - 20:00 | Ģertrūdes ielas teātris
Pēdējā laikā šķiet, ka pilnmēness nekad nenoriet. Cilvēki uzvedas tik savādi. Varētu pat teikt zvērīgi.
Vai cīņas par lielāko ekonomisko ieguvumu, varu, popularitāti tiešām ir cilvēces attīstības kronis? Vai tas ir evolucionārās inteliģences rezultāts? Vai tomēr konkurenci izraisa gēnos iekodētā informācija cīnīties par izdzīvošanu un savas ģenētiskās informācijas izplatīšanu? Vai ir iespējams pretoties gēnu egoismam? Un kas tad ir tas, uz ko empātiskai sabiedrībai būtu jāvirzās?
Horeogrāfs Vladimirs Goršantovs kopā ar radošo komandu, iedvesmojoties no Ričarda Dokinsa grāmatas “Egoistiskais gēns’’, pētījis, kā cilvēku uzvedība sasaucas vai tieši atšķiras no dzīvniekiem. Ar ironiskiem elementiem, atsaucēm uz ikdienišķām un globālām situācijām un National Geographic cienīgu atspoguļojumu tiks parādīta cīņa starp indivīda gribu un gēnu pavēlēm.
Saite uz tīzeri: https://youtube.com/shorts/VkSoYNmksXA?si=_XKnq7tfeKCj6Vv2
