DANCE.LV

KYIV-RIGA. Laikmetīgās dejas izrāde
2025-10-04 14:00 - 15:00, 2025-10-04 19:00 - 20:00, 2025-10-05 14:00 - 15:00, 2025-10-05 19:00 - 20:00 (Europe/Riga)
Dejas izrāde ir par klātesamību, aktuālo, nenovēršamo un tagadni.
Ja domājam un runājam par karadarbību – galējāko un nežēlīgāko starpvalstu, nāciju, cilvēku attiecību risināšanas formu, tad gribas to dalīt divās daļās.
Prāta karš un sirds karš.
Prāta karš ir frontēs, bruņoti cilvēki, tehnika, taktika.
Šī izrāde ir par sirds karu. Par tiem, kuri neiet uz fronti, kuri gaida savus kaujiniekus atgriežamies, kuri ir spiesti atstāt mājas un dzimteni, kuri alkst mieru tikpat ļoti kā frontē. Par bērniem, PAR BĒRNIEM KARĀ.
Izrādē vairums piedalās bērni, tamdēļ gribam runāt tieši par bēgļu bērniem. par viņu stāstiem, piedzīvoto un viņu cerībām.
Par māju, zemes, cilvēku, bērnības pazaudēšanu.
Par bērnu cerību un ticību pieaugušajiem, ka viņi spēs atgriezt zaudēto bērnību.
Cerībā atmodināt vēl aizmigušos dezinformācijā un nolaidībā.
Izrādes stāsts tiek veidots no 32 ukraiņu bērnu stāstiem par piedzīvoto kara sākumā, pagrabos, bēgšanas brīžos, ceļā uz Latviju, un sajūtas svešā, bet brīvā zemē.
Izrādē izmantoti patiesi stāsti, publiski pieejamā informācija un laikmetīgās (mūsdienu) dejas procesi.
Izrāde aicina izvērtēt, domāt, piedalīties, nenovērsties, iedziļināties.

GRIND. Laikmetīgās dejas izrāde festivāla PATRIARHA RUNDENS ietvaros
2025-10-06 19:00 - 20:00
GRIND
Laikmetīgās dejas izrāde
Katrs no mums kādā dzīves posmā izvirza sev lielāku vai mazāku mērķi. Tiekšanās uz mērķi un tā sasniegšana pieprasa spert pirmo soli, un, kad tas ir izdarīts, katrs nākamais var noritēt līdzīgā gaitā, pavisam citādi vai risināties pats no sevis. Lielākā daļa mērķu ir individuāli un prasa konkrētā cilvēka iesaisti un resursus, lai virzītos uz tā sasniegšanu, bet ir arī tādi mērķi, kuru sasniegšanā ir ieinteresēti vairāki indivīdi vai cilvēku grupas. Laikmetīgās dejas izrāde “GRIND” pēta, ko nozīmē būt ceļā – ceļā uz mērķi. Ko tas nozīmē būt grupā, kura virzās vienota mērķa virzienā? Vai tas iekļauj bezierunu atbalstu? Vai šis bezierunu atbalsts attiecas arī uz grupas dalībnieku individuālajiem mērķiem un to sasniegšanu? Cik pārgalvīgs tu vari atļauties kļūt, ja zini, ka tiksi atbalstīts neatkarīgi no situācijas, kurā esi nonācis?
Vecuma ierobežojums: 8+
Izrādes garums: 40 minūtes
Dejo: Beāte Ēķe, Santa Gribuste, Rihards Rūdolfs Jubelis, Marta Elizabete Kilēvica, Viktorija Kovaļova, Elizabete Ļaksa, Marta Elizabete Mulareka, Niola Ose, Normunds Purvinskis, Egija Raita, Samanta Rakovska, Nauris Strautnieks, Patrīcija Šteinbrika, Jeļizaveta Trunkova, Luīze Tumševica, Leonilla Upeniece (LKA Laikmetīgās dejas mākslas 8. paaudzes studenti)
Horeogrāfs: Ivars Broničs
Gaismu mākslinieks: Mikus Svikulis
Producente: Elza Strazdiņa
Biļetes uz izrādi pieejamas www.ticketshop.lv. Biļešu cena – EUR 12.00 un EUR 6.00 (skolēniem, studentiem, pensionāriem, cilvēkiem ar invaliditāti, Latvijas Goda ģimenes apliecības īpašniekiem). Izrādes norises vieta – LKA teātra māja “Zirgu pasts” (Dzirnavu iela 46, Rīga), Karamazovu zāle.

PASTEĻTOŅA KLUSUMS. Performatīvs uzvedums festivāla PATRIARHA RUDENS ietvaros
2025-10-06 19:00 - 21:00 | Latvijas Kultūras koledža
PASTEĻTOŅA KLUSUMS
Performatīvs uzvedums
6. oktobrī plkst. 19.00 LKA Latvijas Kultūras koledžā (Bruņinieku iela 57), Baltā zāle
Performatīvā uzveduma “Pasteļtoņa klusums” tēma ir cilvēka tiekšanās pēc brīvības un iekšējā klusuma. Horeogrāfija tiek veidota, balstoties uz audio interviju fragmentiem, kas tiek papildināti ar dabas instrumentu (perkusiju) skaņām.  Scenogrāfija apspēlē darba tēmu, tā ietver akmeņus, kuri “sēž” starp skatītājiem. Tiem ir iespēja uzdod jautājumu un gaidīt atbildi, kas nereti piedzimst tieši klusumā. Par iekšējo klusumu Juris Rubenis ir teicis: “Klusums ir visa sākums un pamats. Un, ja mēs neiemācāmies, kā tajā dzīvot, kā tajā nonākt un palikt, tad var būt tā, ka cilvēks nenonāk saskaņā ar sevi un sāk dzīvot pa virsu.” Kas ir cilvēka iekšējā esence, un vai to vispār ir iespējams atrast, ja prātu pārņem troksnis?
Izrāde ir Pasākumu, teātra režijas un aktiera mākslas specializācijas absolventes Annas Riekstiņas kvalifikācijas darbs LKA Latvijas Kultūras koledžā.
! Skatītāji zālē sēž uz spilveniem. Ienākšana zālē ar maiņas apaviem vai zeķēm. Izrādē tiek izmantoti trokšņi.
Izrādes garums: 40 minūtes
Dejo: Elizabete Kokarēviča, Elizabete Liepiņa
Horeogrāfe: Elizabete Liepiņa
Režisore, producente: Anna Riekstiņa
Scenogrāfe, kostīmu māksliniece: Terēze Ance Putene
Gaismu māksliniece: Māra Aniņa
Biļetes uz izrādi pieejamas www.ticketshop.lv. Biļešu cena – EUR 12.00 un EUR 6.00 (skolēniem, studentiem, pensionāriem, cilvēkiem ar invaliditāti, Latvijas Goda ģimenes apliecības īpašniekiem). Izrādes norises vieta – LKA Latvijas Kultūras koledža (Bruņinieku iela 57), Baltā zāle.

ĶERMENIS, KURŠ ATTEICĀS KLUSĒT. Darbs procesā festivāla PATRIARHA RUDENS ietvaros
2025-10-08 18:00 - 19:00
Vairāk info: https://dance.lv/sixth-un-grafienes-veido-jaundarbu-kermenis-kurs-atteicas-kluset/

BALTA KLEITA. Kustību izrāde festivāla PATRIARHA RUDENS ietvaros
2025-10-09 19:00 - 20:30
Pēc Ingas Ābeles stāstu motīviem
BALTA KLEITA
Kustību izrāde
Adele, Aiga, Alise, Linda, Malda. Piecas sievietes. Pieci stāsti. Sievietes, kuras nav pasaules notikumu epicentrā, kuru dzīve neizšķir globālus procesus. Viņu ikdiena rit klusās pilsētu nomalēs un laukos, taču zem šīs mierīgās ārienes slēpjas bagātīga emocionālā pasaule, bezdibenīgs dziļums. BALTA KLEITA ir kustību izrāde, kas tapusi, iedvesmojoties no rakstnieces Ingas Ābeles stāstu krājuma. Tā pievēršas sievietes ikdienas esībai – dzīvei, kas bieži paliek nemanāma. Elīna Gediņa kopā ar piecām Latvijas Kultūras akadēmijas aktiermākslas programmas absolventēm meklē unikālu kustību valodu un līdzsvaru starp deju un vienkāršu klātbūtni uz skatuves.
Izrāde tapusi kā Latvijas Kultūras akadēmijas “Dramatiskā teātra aktiera mākslas” 4. kursa studentu diplomdarbs.
Izrādē tiek atskaņota Emīla Dārziņa un Aspazijas kordziesma “Mēness starus stīgo”. Tā arī kalpojusi kā galvenais iedvesmas avots izrādes skaņu celiņa tapšanā.
Izrādes garums: 1 stunda 20 minūtes
Lomās: Velta Birze, Santa Breikšs, Polina Čerņenoka, Tatjana Gurēviča, Elizabete Milta
Režija, horeogrāfija: Elīna Gediņa
Scenogrāfija, kostīmi, video, gaisma: Krista Vindberga
Muzikālais noformējums: Miķelis Putniņš
Tehniskais atbalsts: Mikus Svikulis
Producente: Kristīne Freiberga
Producentes asistentes: Elza Strazdiņa, Ance Bergmane
Biļetes uz izrādi pieejamas www.ticketshop.lv. Biļešu cena – EUR 18.00 un EUR 9.00 (skolēniem, studentiem, pensionāriem, cilvēkiem ar invaliditāti, Latvijas Goda ģimenes apliecības īpašniekiem). Izrādes norises vieta – Latvijas Kultūras akadēmija Miera ielā (Miera iela 58a, Rīga), Mazā zāle.

Dejas māja KURTUVĒ: Baltijas dejas mākslinieku radošās darbnīcas un iesaistošas un neformālas dejas izrādes
2025-10-11 08:00 - 17:00, 2025-10-12 08:00 - 17:00
Vairāk info: https://dance.lv/dejas-majas-programma-11-un-12-oktobri/

ZĪMES, KAS STĀSTA. VPDK “Strautuguns” un vieskolektīvu koncerts
2025-10-11 18:00 - 21:00 | Teātra nams “Jūras vārti”
Ventspils valstspilsētas pašvaldības iestādes “Ventspils Kultūras centrs” vidējās paaudzes deju kolektīvs “Strautuguns” aicina uz īpašu skatuviskās dejas notikumu – koncertu “Zīmes, kas stāsta”, kas notiks 11. oktobrī plkst. 18.00 teātra namā “Jūras vārti”.
Koncerts būs ceļojums cauri latvju rakstu zīmju pasaulei, kur katrs simbols iegūst jaunu elpu, pārtopot kustībā un ritmā. Koncerta rīkotāji tic, ka šīs zīmes nav tikai senatnīgi ornamenti – tās ir mūsu tautas dzīves kodekss, vēstījums no senčiem, kas atbalsojas arī šodien.
Īpaši izceltas būs Laimas zīme, kas sargā cilvēka dzīves ceļu un iedrošina paļauties uz savu likteni. Saules zīme, kas simbolizē dzīvības ritumu, gaismu un auglību, nesot mājas drošību, siltumu un sievišķo spēku. Ugunskrusts, kas atspoguļo gaismu, kustību un nepārtraukto dzīvības enerģiju. Uz skatuves šīs zīmes pārtaps dejā – kā stāsti par cerību, drošību un spēku, kas vieno mūsu senču mantojumu ar šodienas sajūtām.
Koncertā satiksies dažādu paaudžu dejotāji: vidējās paaudzes deju kolektīvi “Strautuguns”, “Ance”, “Dardedze”, “Dzīpars” , “Sudmaliņas” un “Rotaļa XO”, jauniešu deju kolektīvs “Strautuguns”, kā arī deju ansamblis “Dancītis”.
Šis notikums būs vairāk nekā koncerts – tā būs kopīga dejas valodas pieredze, kur katrs priekšnesums kā mozaīkas fragments veidos vienotu rakstu par tautas garu, ritmu un mūžību.

UPLOAD. Mūsdienu dejas performances
2025-10-11 20:00 - 23:00
Vairāk info: https://gateme.com/event/102318/?utm_source=gate%20me-search

VĒRPETE. Dejas izrāde Hanzas peronā
2025-10-12 19:00 - 20:00
Vairāk info: https://dance.lv/ar-izrades-verpete-10-gadu-jubileju-riga-noslegsies-dejas-organizacijas-tuvumi-programma-hanzas-perona/

PLĒSOŅAS. Kustību izrāde
2025-10-15 19:00 - 20:00, 2025-10-16 19:00 - 20:00, 2025-10-17 19:00 - 20:00 | Dirty Deal teatro
“Pienāca diena, kad pasaule man kļuva par smagu un es noslīgu uz ceļiem. Te, tuvāk pie zemes, izrādījās vieglāk būt. Es neredzēju tik tālu uz priekšu. Neizjutu atbildību. Atmetu domas, ka varu visu kontrolēt. Un sāku pārvietoties uz četrām.”

Daži cilvēki pazūd seriālos, grāmatās vai teātrī, citi aizraujas ar datorspēlēm vai iepirkšanos, un daudzi atrod piepildījumu spēcīgās ideoloģijās, reliģijās vai subkultūrās. Šī izrāde stāsta par cilvēkiem, kuri meklē mierinājumu, attālinoties no cilvēciskās prātuļošanas un sociuma uzslāņojumiem, tā vietā pievēršoties instinktiem, impulsiem un maņām, kas biežāk sastopami dzīvnieku pasaulē.

Izrāde “Plēsoņas”, kas balstīta dokumentālās liecībās un ķermeņa kustību pētniecībā, ielūkojas kvadroberu subkultūrā, kura interesējas par dzīvnieku fizisko eksistenci, cenšoties izkopt zvēriem raksturīgo pārvietošanos uz četrām kājām. Šī identitāte kļūst arvien redzamāka jauniešu vidū, piedāvājot savdabīgu patvērumu no civilizācijas radītās realitātes.

Pievienojoties iestudējumam, skatītāji piedzīvos sava veida spēles tiešraidi, kurā trīs dejotāji un viens aktieris, iejūtoties kvadroberu ādā, savā starpā sacentīsies. Testējot savu ķermeņu spēkus un limitus, viņi atklās svarīgākos aspektus ik vienā kopienā vai hobijā – azartu, piederības sajūtu un iespēju sevi pierādīt ārpus darba, skolas vai māju vides.

Paldies Jēkabam Čivlim par konsultāciju!
Izrādē tiek izmantoti dūmi un stroboskops.
Izrādē tiek izmatota necenzēta leksika.
Izrāde piemērota no 16 gadu vecuma.

APSKĀVIENS. Viencēliena deju izrāde
2025-10-17 11:00 - 12:00, 2025-10-17 13:30 - 14:30
Vairāk par pasākumu: https://www.facebook.com/events/[REDACTED]/

KONCERTS BŪS! TDA "Ogre"
2025-10-18 18:00 - 20:00 | Ogres novada Kultūras centrs

ESMERALDA
2025-10-18 19:00 - 22:00, 2025-10-19 15:00 - 18:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

SĒRI KRĀCA JŪRAS VIĻŅI. Asa sižeta izrāde
2025-10-22 19:00 - 20:00, 2025-10-24 19:00 - 20:00, 2025-10-25 19:00 - 20:00 | Merķeļa iela 4
Vairāk info un biļetes: https://www.kvadrifrons.lv/play/62

SERENĀDE. CARMINA BURANA. Baleta iestudējums
2025-10-23 19:00 - 21:15, 2025-10-24 19:00 - 21:15 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets “Serenāde” ir Latvijas skatītāju pirmā iepazīšanās ar izcilā 20. gadsimta horeogrāfa Džodža Balančina daiļradi, savukārt Carmina Burana ir atkalsatikšanās ar mūsdienu horeogrāfu Edvardu Klugu.
Serenāde
Džordžs Balančins uzskatāms par 20. gadsimta ietekmīgāko klasiskā baleta horeogrāfu un neoklasiskā baleta pamatlicēju. Pagājušā gadsimta 20. gados bijis leģendārā Sergeja Djagiļeva Ballets Russes horeogrāfs. Viņa 1934. gadā dibinātā Amerikas Baleta skola pavēra iespēju klasiskā baleta attīstībai Amerikas Savienotajās Valstīs. Balančins 1948. gadā dibinājis Ņujorkas Pilsētas baletu, līdz mūža beigām 1983. gadā bijis tā mākslinieciskais vadītājs un vadošais horeogrāfs. Dzīves laikā radījis simtiem baleta horeogrāfiju, darbojies Brodvejas un Holivudas projektos, arī operā un televīzijā. Džordža Balančina balets “Serenāde” tiek uzskatīts par vienu no dejas vēstures stūrakmeņiem. Balets “Serenāde” radīts, izmantojot Pētera Čaikovska Serenādi stīgu orķestrim do mažorā, tas pirmoreiz izrādīts 1934. gadā Amerikas Baleta skolas audzēkņu izpildījumā Fēliksa Varburga īpašumā Ņujorkas pievārtē. “Serenāde” ir Balančina visbiežāk izpildītais balets, ko dejo gan skolās, gan profesionālās baleta kompānijās visā pasaulē.
Latvijas Nacionālajā baletā “Serenādi” iestudē inscenētāja Vikija Bromberga Psihojosa, dejo Jūlija Brauere, Sabīne Strokša, Jolanta Lubēja, Annija Kopštāle, Alise Prudāne-Spridzāne, Ieva Rācene, Filips Fedulovs, Raimonds Martinovs, Viktors Seiko, Dariuss Florians Katana un citi.
Carmina Burana
Mariboras baleta mākslinieciskā vadītāja, starptautiski atzītā horeogrāfa Edvarda Kluga laikmetīgās horeogrāfijas pamatā ir vācu komponista Karla Orfa (1895–1982) leģendārā oratorija Carmina Burana, kas ilustrē likteņa kaprīzēm pakļautos cilvēka dzīves līkločus. Oratorijas centrālais simbols – likteņa rats – griežas, pārvēršot prieku rūgtumā un cerību sērās. Edvarda Kluga horeogrāfijā galvenais vizuālais elements ir aplis – visvienkāršākais un tajā pašā laikā vispilnīgākais dabas veidojums. Baleta Carmina Burana pirmizrāde notika Les Grands Ballets Cannadiens Monreālā 2019. gada oktobrī. Edvarda Kluga māksliniecisko rokrakstu Latvijas skatītāji iepazina baleta “Pērs Gints” iestudējumā, arī Carmina Burana viņš veidojis kopā ar to pašu radošo komandu – scenogrāfu Marko Japeļu, kostīmu mākslinieku Leo Kulašu un gaismu mākslinieku Tomašu Premzlu.
Baletā Carmina Burana dejo Ieva Rācene, Alise Prudāne-Spridzāne, Jūlija Brauere, Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jolanta Lubēja, Laine Paiķe, Antons Freimans, Filips Fedulovs, Germans Ševčenko, Aleksandrs Osadčijs, Fabio Sonconji, Kirils Baiduks, Dariuss Florians Katana, Finians Patriks Heptings, Viktors Seiko un citi.
Grandiozajā Latvijas Nacionālā baleta iestudējumā piedalās arī Latvijas Nacionālās operas orķestris, koris un solisti Inga Šļubovska, Jūlija Vasiļjeva, Mihails Čuļpajevs un Rinalds Kandalincevs.
Jauniestudējuma muzikālais vadītājs ir Mārtiņš Ozoliņš, diriģents – Kaspars Ādamsons.
Attēls: skats no izrādes “Serenāde”, fotogrāfs Jānis Ķeris.

PIE ZILĀS DONAVAS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-10-26 12:00 - 14:30, 2025-10-26 18:00 - 20:30 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Valšu karaļa Johana Štrausa brīnišķīgā mūzika iedvesmojusi romantisku baletu par izvēli starp mīlestību un skatuvi, sapņiem un realitāti. Pirmo reizi Rīgā “Pie zilās Donavas” tika uzvests 1957. gadā; 60 gadu laikā tas vairakkārt atjaunots un kļuvis par daļu no Latvijas baleta zelta fonda. Iestudējums tapis par godu šī baleta iestudētājas, leģendārās baletdejotājas, baletmeistares un pedagoģes Helēnas Tangijevas-Birznieces jubilejai.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs: Aivars Leimanis
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Ināra Gauja

Starptautiskais Baltijas baleta festivāls: ACĪMREDZAMAIS - NEIESPĒJAMAIS
2025-10-26 17:00 - 18:30 | Teātra nams “Jūras vārti”, Karlīnes iela 40, Vantspils
Teātra namā “Jūras vārti” viesosies 30. Starptautiskais Baltijas baleta festivāls un Pekinas Dejas akadēmija mākslinieki ar krāšņu uzvedumu “Acīmredzamais – neiespējamais”.
“Tā būs ķīniešu klasiskā deja – apburošs tradicionālā ķīniešu baleta tehnikas un kustību izsmalcinātības paraugdemonstrējums, kas valdzina skatītājus uz pasaules lielākajām skatuvēm. Krāšņie kostīmi kopā ar gaismas mākslas neatkārtojamo burvību veidos vizuāli iespaidīgu un krāsām bagātu izrādi,” gaidāmo viesizrādi ieskicē festivāla idejas autore un direktore Lita Beiris.
Pekinas Dejas akadēmija ir pilna laika augstākās izglītības iestāde, kas sagatavo izcilus profesionālus dejotājus, horeogrāfus un dejas pētniekus. Dibināta 1954. gadā, Pekinas Dejas akadēmija, kas sākotnēji bija pazīstama kā Pekinas Deju skola, ir pirmā profesionālā deju skola, kas izveidota pēc Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas.
Akadēmija ir viena no lielākajām un prestižākajām dejas skolām pasaulē. Tā ir pazīstama arī kā „dejotāju šūpulis”, kur izlolots liels skaits talantīgu, centīgu un dejas pasaulē jau atzinību ieguvušu dejotāju. Šobrīd šeit mācās ap 2300 pilna laika studentu. Akadēmijā darbojas Ķīniešu klasiskās dejas, Ķīniešu etniskās un tautas dejas, Balles dejas, Baleta, Mūziklu, kā arī Horeogrāfijas, Modernās dejas un Skatuves dizaina nodaļas.

LAI RUNĀ PUTNI. Dejas izrāde
2025-10-26 18:00 - 20:00
Tā dzīve, kam pietiek drosmes.

Dejas izrāde “Lai runā putni” ir emocionāls un vizuāli izteiksmīgs stāsts par iekšējo brīvību, drosmi spert soli nezināmajā un spēju pārvarēt robežas redzamās un neredzamās robežas. Tā ir atzīšanās par savām bailēm, sapņiem un izvēli ieskrieties un lidot.

“Manos būros dzīvo putni.
Jo es jau ar putniem.
Tad lai runā mani putni.”
Dejotājas: Rūta Lāce, Anna Anča, Lote Neimane, Zanda Freimane, Elizabete Stola, Ance Prokopova, Marija Cvirkovska, Sanda Ukstiņa, Beāta Fokina.
Izrādes režisore un horeogrāfe – Oļesja Putnāne.
Notikumu būs iespējams piedzīvot Dobeles Pilsētas Kultūras namā 26. oktobrī un 29. novembrī.
Izrādi organizē deju studija “PAnda.Dance Factory” ar Dobeles novada Kultūras pārvaldes un Dobeles Pašvaldības atbalstu.
Papildu informācija šeit.
Foto: Anete Podvinska
