SERENĀDE. CARMINA BURANA. Baleta iestudējums
2025-10-24 19:00 - 21:15 (Europe/Riga) | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets “Serenāde” ir Latvijas skatītāju pirmā iepazīšanās ar izcilā 20. gadsimta horeogrāfa Džodža Balančina daiļradi, savukārt Carmina Burana ir atkalsatikšanās ar mūsdienu horeogrāfu Edvardu Klugu.
Serenāde
Džordžs Balančins uzskatāms par 20. gadsimta ietekmīgāko klasiskā baleta horeogrāfu un neoklasiskā baleta pamatlicēju. Pagājušā gadsimta 20. gados bijis leģendārā Sergeja Djagiļeva Ballets Russes horeogrāfs. Viņa 1934. gadā dibinātā Amerikas Baleta skola pavēra iespēju klasiskā baleta attīstībai Amerikas Savienotajās Valstīs. Balančins 1948. gadā dibinājis Ņujorkas Pilsētas baletu, līdz mūža beigām 1983. gadā bijis tā mākslinieciskais vadītājs un vadošais horeogrāfs. Dzīves laikā radījis simtiem baleta horeogrāfiju, darbojies Brodvejas un Holivudas projektos, arī operā un televīzijā. Džordža Balančina balets “Serenāde” tiek uzskatīts par vienu no dejas vēstures stūrakmeņiem. Balets “Serenāde” radīts, izmantojot Pētera Čaikovska Serenādi stīgu orķestrim do mažorā, tas pirmoreiz izrādīts 1934. gadā Amerikas Baleta skolas audzēkņu izpildījumā Fēliksa Varburga īpašumā Ņujorkas pievārtē. “Serenāde” ir Balančina visbiežāk izpildītais balets, ko dejo gan skolās, gan profesionālās baleta kompānijās visā pasaulē.
Latvijas Nacionālajā baletā “Serenādi” iestudē inscenētāja Vikija Bromberga Psihojosa, dejo Jūlija Brauere, Sabīne Strokša, Jolanta Lubēja, Annija Kopštāle, Alise Prudāne-Spridzāne, Ieva Rācene, Filips Fedulovs, Raimonds Martinovs, Viktors Seiko, Dariuss Florians Katana un citi.
Carmina Burana
Mariboras baleta mākslinieciskā vadītāja, starptautiski atzītā horeogrāfa Edvarda Kluga laikmetīgās horeogrāfijas pamatā ir vācu komponista Karla Orfa (1895–1982) leģendārā oratorija Carmina Burana, kas ilustrē likteņa kaprīzēm pakļautos cilvēka dzīves līkločus. Oratorijas centrālais simbols – likteņa rats – griežas, pārvēršot prieku rūgtumā un cerību sērās. Edvarda Kluga horeogrāfijā galvenais vizuālais elements ir aplis – visvienkāršākais un tajā pašā laikā vispilnīgākais dabas veidojums. Baleta Carmina Burana pirmizrāde notika Les Grands Ballets Cannadiens Monreālā 2019. gada oktobrī. Edvarda Kluga māksliniecisko rokrakstu Latvijas skatītāji iepazina baleta “Pērs Gints” iestudējumā, arī Carmina Burana viņš veidojis kopā ar to pašu radošo komandu – scenogrāfu Marko Japeļu, kostīmu mākslinieku Leo Kulašu un gaismu mākslinieku Tomašu Premzlu.
Baletā Carmina Burana dejo Ieva Rācene, Alise Prudāne-Spridzāne, Jūlija Brauere, Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jolanta Lubēja, Laine Paiķe, Antons Freimans, Filips Fedulovs, Germans Ševčenko, Aleksandrs Osadčijs, Fabio Sonconji, Kirils Baiduks, Dariuss Florians Katana, Finians Patriks Heptings, Viktors Seiko un citi.
Grandiozajā Latvijas Nacionālā baleta iestudējumā piedalās arī Latvijas Nacionālās operas orķestris, koris un solisti Inga Šļubovska, Jūlija Vasiļjeva, Mihails Čuļpajevs un Rinalds Kandalincevs.
Jauniestudējuma muzikālais vadītājs ir Mārtiņš Ozoliņš, diriģents – Kaspars Ādamsons.
Attēls: skats no izrādes “Serenāde”, fotogrāfs Jānis Ķeris.

SĒRI KRĀCA JŪRAS VIĻŅI. Asa sižeta izrāde
2025-10-25 19:00 - 20:00, 2025-10-27 19:00 - 20:00, 2025-10-28 19:00 - 20:00 | Merķeļa iela 4
Vairāk info un biļetes: https://www.kvadrifrons.lv/play/62

PIE ZILĀS DONAVAS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-10-26 12:00 - 14:30, 2025-10-26 18:00 - 20:30 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Valšu karaļa Johana Štrausa brīnišķīgā mūzika iedvesmojusi romantisku baletu par izvēli starp mīlestību un skatuvi, sapņiem un realitāti. Pirmo reizi Rīgā “Pie zilās Donavas” tika uzvests 1957. gadā; 60 gadu laikā tas vairakkārt atjaunots un kļuvis par daļu no Latvijas baleta zelta fonda. Iestudējums tapis par godu šī baleta iestudētājas, leģendārās baletdejotājas, baletmeistares un pedagoģes Helēnas Tangijevas-Birznieces jubilejai.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs: Aivars Leimanis
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Ināra Gauja

Starptautiskais Baltijas baleta festivāls: ACĪMREDZAMAIS - NEIESPĒJAMAIS
2025-10-26 17:00 - 18:30 | Teātra nams “Jūras vārti”, Karlīnes iela 40, Vantspils
Teātra namā “Jūras vārti” viesosies 30. Starptautiskais Baltijas baleta festivāls un Pekinas Dejas akadēmija mākslinieki ar krāšņu uzvedumu “Acīmredzamais – neiespējamais”.
“Tā būs ķīniešu klasiskā deja – apburošs tradicionālā ķīniešu baleta tehnikas un kustību izsmalcinātības paraugdemonstrējums, kas valdzina skatītājus uz pasaules lielākajām skatuvēm. Krāšņie kostīmi kopā ar gaismas mākslas neatkārtojamo burvību veidos vizuāli iespaidīgu un krāsām bagātu izrādi,” gaidāmo viesizrādi ieskicē festivāla idejas autore un direktore Lita Beiris.
Pekinas Dejas akadēmija ir pilna laika augstākās izglītības iestāde, kas sagatavo izcilus profesionālus dejotājus, horeogrāfus un dejas pētniekus. Dibināta 1954. gadā, Pekinas Dejas akadēmija, kas sākotnēji bija pazīstama kā Pekinas Deju skola, ir pirmā profesionālā deju skola, kas izveidota pēc Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas.
Akadēmija ir viena no lielākajām un prestižākajām dejas skolām pasaulē. Tā ir pazīstama arī kā „dejotāju šūpulis”, kur izlolots liels skaits talantīgu, centīgu un dejas pasaulē jau atzinību ieguvušu dejotāju. Šobrīd šeit mācās ap 2300 pilna laika studentu. Akadēmijā darbojas Ķīniešu klasiskās dejas, Ķīniešu etniskās un tautas dejas, Balles dejas, Baleta, Mūziklu, kā arī Horeogrāfijas, Modernās dejas un Skatuves dizaina nodaļas.

LAI RUNĀ PUTNI. Dejas izrāde
2025-10-26 18:00 - 20:00
Tā dzīve, kam pietiek drosmes.

Dejas izrāde “Lai runā putni” ir emocionāls un vizuāli izteiksmīgs stāsts par iekšējo brīvību, drosmi spert soli nezināmajā un spēju pārvarēt robežas redzamās un neredzamās robežas. Tā ir atzīšanās par savām bailēm, sapņiem un izvēli ieskrieties un lidot.

“Manos būros dzīvo putni.
Jo es jau ar putniem.
Tad lai runā mani putni.”
Dejotājas: Rūta Lāce, Anna Anča, Lote Neimane, Zanda Freimane, Elizabete Stola, Ance Prokopova, Marija Cvirkovska, Sanda Ukstiņa, Beāta Fokina.
Izrādes režisore un horeogrāfe – Oļesja Putnāne.
Notikumu būs iespējams piedzīvot Dobeles Pilsētas Kultūras namā 26. oktobrī un 29. novembrī.
Izrādi organizē deju studija “PAnda.Dance Factory” ar Dobeles novada Kultūras pārvaldes un Dobeles Pašvaldības atbalstu.
Papildu informācija šeit.
Foto: Anete Podvinska

Starptautiskais Baltijas baleta festivāls: ACĪMREDZAMAIS - NEIESPĒJAMAIS
2025-10-28 19:00 - 20:30 | Dailes teātris
28. oktobrī plkst. 19.00 Dailes Teātrī viesosies 30. Starptautiskais Baltijas baleta festivāls un Pekinas Dejas akadēmija mākslinieki ar krāšņu uzvedumu “Acīmredzamais – neiespējamais”.
“Tā būs ķīniešu klasiskā deja – apburošs tradicionālā ķīniešu baleta tehnikas un kustību izsmalcinātības paraugdemonstrējums, kas valdzina skatītājus uz pasaules lielākajām skatuvēm. Krāšņie kostīmi kopā ar gaismas mākslas neatkārtojamo burvību veidos vizuāli iespaidīgu un krāsām bagātu izrādi,” gaidāmo viesizrādi ieskicē festivāla idejas autore un direktore Lita Beiris.
Pekinas Dejas akadēmija ir pilna laika augstākās izglītības iestāde, kas sagatavo izcilus profesionālus dejotājus, horeogrāfus un dejas pētniekus. Dibināta 1954. gadā, Pekinas Dejas akadēmija, kas sākotnēji bija pazīstama kā Pekinas Deju skola, ir pirmā profesionālā deju skola, kas izveidota pēc Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas.
Akadēmija ir viena no lielākajām un prestižākajām dejas skolām pasaulē. Tā ir pazīstama arī kā „dejotāju šūpulis”, kur izlolots liels skaits talantīgu, centīgu un dejas pasaulē jau atzinību ieguvušu dejotāju. Šobrīd šeit mācās ap 2300 pilna laika studentu. Akadēmijā darbojas Ķīniešu klasiskās dejas, Ķīniešu etniskās un tautas dejas, Balles dejas, Baleta, Mūziklu, kā arī Horeogrāfijas, Modernās dejas un Skatuves dizaina nodaļas.

Starptautiskais Baltijas baleta festivāls: ACĪMREDZAMAIS - NEIESPĒJAMAIS
2025-10-30 18:00 - 19:30 | Daugavpils Kultūras pilī (Smilšu ielā 92)
30. oktobrī plkst. 18.00 Daugavpils Kultūras pilī (Smilšu ielā 92) Dailes Teātrī viesosies 30. Starptautiskais Baltijas baleta festivāls un Pekinas Dejas akadēmija mākslinieki ar krāšņu uzvedumu “Acīmredzamais – neiespējamais”.
“Tā būs ķīniešu klasiskā deja – apburošs tradicionālā ķīniešu baleta tehnikas un kustību izsmalcinātības paraugdemonstrējums, kas valdzina skatītājus uz pasaules lielākajām skatuvēm. Krāšņie kostīmi kopā ar gaismas mākslas neatkārtojamo burvību veidos vizuāli iespaidīgu un krāsām bagātu izrādi,” gaidāmo viesizrādi ieskicē festivāla idejas autore un direktore Lita Beiris.
Pekinas Dejas akadēmija ir pilna laika augstākās izglītības iestāde, kas sagatavo izcilus profesionālus dejotājus, horeogrāfus un dejas pētniekus. Dibināta 1954. gadā, Pekinas Dejas akadēmija, kas sākotnēji bija pazīstama kā Pekinas Deju skola, ir pirmā profesionālā deju skola, kas izveidota pēc Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas.
Akadēmija ir viena no lielākajām un prestižākajām dejas skolām pasaulē. Tā ir pazīstama arī kā „dejotāju šūpulis”, kur izlolots liels skaits talantīgu, centīgu un dejas pasaulē jau atzinību ieguvušu dejotāju. Šobrīd šeit mācās ap 2300 pilna laika studentu. Akadēmijā darbojas Ķīniešu klasiskās dejas, Ķīniešu etniskās un tautas dejas, Balles dejas, Baleta, Mūziklu, kā arī Horeogrāfijas, Modernās dejas un Skatuves dizaina nodaļas.

VELTĪGĀ UZMANĪBA. Latvijas Nacionālā opera un balets.
2025-10-31 19:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Atraitne Simone vēlas savu vienīgo meitu Līzi izprecināt turīga zemes īpašnieka dēlam Alēnam, taču meitene mīl jauno zemnieku Kolā. Lai arī Simone dara visu, lai nepieļautu viņas meitas un Kolā attiecības, tomēr mīlētāji pārvar šķēršļus, un Simonei nākas samierināties ar meitas izvēli.
Veltīgā uzmanība ir viens no krāšņākajiem un līksmākajiem angļu horeogrāfa Frederika Eštona darbiem, kura pirmizrāde notika 1960. gadā Londonas Karaliskajā baletā. Par iedvesmas avotu tam kalpojis ievērojamā franču horeogrāfa Žana Dobervala (Jean Dauberval) 1789. gadā radītais darbs. Džons Lenčberijs (John Lanchbery) baletam aranžējis Luija Žozefa Ferdinanda Herolda radīto partitūru. Šis dzīvespriecīgais stāsts par pastorālu mīlestību turpina priecēt baleta izsmalcinātās mākslas cienītājus visā pasaulē.

Darbs tiek atskaņots ar Boosey & Hawkes Music Publishers Limited atļauju Oxford University Press vārdā.
Horeogrāfs: Frederiks Eštons

RUDENS DANČI. Koncerts
2025-11-01 17:00 - 19:00 | Jelgavas kultūras nams
Tautas deju ansamblis Diždancis aicina uz krāšņu deju koncertu „Rudens danči”, kas šogad svin 20 gadu jubileju! Koncertā uzstāsies kolektīvi no Latvijas un viesi Lietuvas, izdejojot iemīļotas un jaunas dejas, kas atklās „Rudens danču” krāsaino stāstu.
Piedalās: TDA Diždancis, VPDK Diždancis, TDA Kalve (Jelgava), TDA Gatve, TDK Zalktis (Rīga) JDK Delveri (Jēkabpils), TDA Gauja (Valmiera), JDK Suvartukas (Pluņģe, Lietuva)
Koncerta mākslinieciskā vadītāja Ieva Karele
Koncerta režisors Sandis Kalniņš
Koncerta vadītājs Uldis Timma
Video projekciju māklsiniece – Raina Šmelde
Koncerts notiek ar “Zemgales vēsturiskās zemes kultūras programmas 2025’’, Valsts Kultūrkapitāla fonda, Zemgales plānošanas reģiona, Jelgavas valstspilsētas pašvaldības un Jelgavas valstspilsētas pašvaldības iestādes „Kultūra” atbalstu.

DEJOT CAURI DZIMTENEI. Koncerts
2025-11-01 18:00 - 19:00 | Salacgrīva

AR MĪLESTĪBU VIENOTI DEJAS SOLĪ. Koncerts
2025-11-02 16:00 - 18:00 | VEF kultūras pils
Svētdien, 2. novembrī plkst. 16.00 VEF Kultūras pils Lielajā zālē notiks sezonas atklāšanas koncerts
“Ar mīlestību vienoti dejas solī”, kas pulcēs kuplu dalībnieku skaitu!
Koncertā piedalīsies Kultūras un tautas mākslas centra “Ritums” tautas deju ansamblis “Dzirkstelīte” un bērnu deju ansamblis “Dzīpariņš”,
Andreja Pumpura 11. pamatskolas jauniešu deju kolektīvs “Dzīpars”,
Koncertorganizācijas “Ave sol” jauniešu tautas deju ansamblis “Liesma”, vidējās paaudzes deju kolektīvs “Oglīte” un senioru deju kolektīvs “Oglīte”,
Inčukalna Tautas nama vidējās paaudzes deju kolektīvs “Virši” un senioru deju kolektīvs “Labāko gadu Virši”,
Rīgas Latviešu biedrības senioru deju kolektīvs “Senvija” un Kultūras pils “Ziemeļblāzma” senioru deju kolektīvs “Ziemeļblāzma”.
Visus deju kolektīvus vieno dejas prieks, kas sniedz neskaitāmus ieguvumus cilvēka veselībai un labsajūtai. Dejojot, tiek mazināts stress un uzlabojas garastāvoklis, deja vieno ar apkārtējo pasauli, palīdz veidot jaunas attiecības.
Visi laipni aicināti baudīt uz skatuves radīto dejas enerģiju, kuru dejotāji sniegs ikvienam apmeklētājam!

RUDENS KABATĀ. Koncerts
2025-11-02 18:00 - 19:00 | Ogres novada Kultūras centrs
Mūsdienu deju studijas “Buras” koncerts “Rudens kabatā” .
175 burinieki – Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku dalībnieki- dejos jaunās horeogrāfijas un, protams fragmentus no mūsdienu deju izrādes “Kastaņa puslode”
Koncerts divās daļās, ar starpbrīdi
Koncerta garums 1.5 stunda..

Starptautiskais Baltijas Baleta festivāls. GERSHWIN IN B
2025-11-02 18:00 - 19:30 | Koncertzāle CĒSIS
30. Baltijas Baleta festivāla laikā koncertzālē “Cēsis” uzstāsies viena no ikoniskākajām Amerikas džeza deju kompānijām – Giordano Dance Chicago – ar izrādi Gershwin in B. Šis iestudējums ir aizraujošs un emocionāli piesātināts ceļojums džeza pasaulē, kur Džordža Gēršvina mūzikas klasika savijas ar dinamisku un novatorisku horeogrāfiju, atklājot jaunu skatījumu uz amerikāņu sapni un džeza enerģiju.

Kompānija Giordano Dance Chicago ir spilgta Amerikas kultūras vēstnese ar vairāk nekā pusgadsimtu ilgu vēsturi. No dibinātāja Gusa Džordāno deju skolas nelielajā Evanstonas pilsētā līdz mūsdienu pasaules līmeņa trupai Čikāgā – GDC ir kļuvusi par vienu no atpazīstamākajām džeza dejas kompānijām pasaulē. Tās kontā ir izrādes 28 valstīs, 47 ASV štatos un vairāk nekā 1300 pilsētās, un visur tās mērķis ir viens – ar deju iedvesmot, aizraut un atdzīvināt skatītāju emocijas.

Giordano Dance Chicago ir pazīstama ar savu spilgto un enerģētisko horeogrāfiju, kas apvieno eleganci, kaisli un spēku. Šī deju valoda ir universāla – tā runā par dzīvi, kustību un cilvēka iekšējo enerģiju, kas pārvēršas dejā.

Cēsu viesizrādē skatītāji piedzīvos izrādi “Gershwin in B”, kas tapusi, iedvesmojoties no amerikāņu komponista Džordža Gēršvina radošā mantojuma. Tajā Gēršvina mūzikas ekstātiskā brīvība un ritmiskā daudzveidība atklājas kustībā – dejotāji uz skatuves rada veselu pasauli, kurā mijas izmisums un kaisle, degsme un drosme. Šī ir deja, kas liek dzīvot līdz katram ritmam un notij.

SAVĒJĀ UN SVEŠĀ. Izrāde
2025-11-02 19:00 - 20:00 | Ģertrūdes ielas teātris
Cik daudz mēs varam izvēlēties, kas esam, un cik daudz mūsos vienmēr paliks tas, kas bijis pirms mums? Žans Pols Sartrs ir teicis: “Cilvēks ir tas, ko viņš pats no sevis izveido”, tomēr ikvienam no mums ir konkrēts sākumpunkts – ķermenis, vide, kultūra un tā brīža vēsturiskais konteksts, kurā piedzimstam. Vai iespējams pilnībā atbrīvoties no tā, kas mūs veidojis? Kā savu dzīvi izjūt cilvēks, kas ir piederīgs divām kultūrām, divām valodām?
Laikmetīgās dejas izrādē “Savējā un svešā” horeogrāfe un dejotāja Marijas Saveiko apvienojot kustību, dzīvo mūziku un gaismu dalās personīgajā pieredzē par savu identitāti un piederības izjūtu Latvijā. Marija nākusi no krievu-baltkrievu ģimenes, uzaugusi Latvijā – valstī, kuras brīvība ir tikpat jauna kā viņas paaudze. Šodien viņa dzīvo laikā, kad Krievijas karš Ukrainā vēl vairāk Latvijas kultūrtelpā saasinājis tā saukto “nacionālo jautājumu”. Šī izrāde ir Marijas personīgā refleksija par sevis meklējumiem laiktelpā, kurā satiekas dažādi skatpunkti, identitātes un kultūras.
Mēs dzīvojam laikā, kad pasauli šķeļ konflikti, kad senie jautājumi par to, kas ir “mūsējie” un kas – “svešie”, atkal un atkal atgriežas. Bet varbūt svešais nav kāds cits? Varbūt reizēm svešais ir tas, kurš pats sevi par tādu uzskata? Vai piederība ir kaut kas, ko mums piešķir citi, vai arī tā ir izvēle, kas dzimst mūsos pašos?
“Savējā un svešā” ir aicinājums sajust – ar ķermeni, ar sirdi. Šī izrāde nav tikai stāsts par vienu cilvēku – tā ir atbalss no tiem, kas turpina meklēt un rast sevi pasaulē, kas nemitīgi mainās. Izrāde uzdod jautājumus, kas skar ne tikai Latviju, bet arī pasauli kopumā, atgādinot – neatkarīgi no etniskās izcelsmes, dzimuma vai reliģijas, mēs visi esam daļa no kopīgas cilvēces pieredzes.
Pēc izrādes skatītāji ir aicināti uzkavēties uz sarunu ar radošo komandu, lai reflektētu par redzēto.

Par izrādi

BRĪVPRĀTĪGĀ VERDZĪBA. Izrāde
2025-11-03 19:00 - 20:00 | Ģertrūdes ielas teātris
Pēdējā laikā šķiet, ka pilnmēness nekad nenoriet. Cilvēki uzvedas tik savādi. Varētu pat teikt zvērīgi.
Vai cīņas par lielāko ekonomisko ieguvumu, varu, popularitāti tiešām ir cilvēces attīstības kronis? Vai tas ir evolucionārās inteliģences rezultāts? Vai tomēr konkurenci izraisa gēnos iekodētā informācija cīnīties par izdzīvošanu un savas ģenētiskās informācijas izplatīšanu? Vai ir iespējams pretoties gēnu egoismam? Un kas tad ir tas, uz ko empātiskai sabiedrībai būtu jāvirzās?
Horeogrāfs Vladimirs Goršantovs kopā ar radošo komandu, iedvesmojoties no Ričarda Dokinsa grāmatas “Egoistiskais gēns’’, pētījis, kā cilvēku uzvedība sasaucas vai tieši atšķiras no dzīvniekiem. Ar ironiskiem elementiem, atsaucēm uz ikdienišķām un globālām situācijām un National Geographic cienīgu atspoguļojumu tiks parādīta cīņa starp indivīda gribu un gēnu pavēlēm.
Saite uz tīzeri: https://youtube.com/shorts/VkSoYNmksXA?si=_XKnq7tfeKCj6Vv2

Starptautiskais Baltijas Baleta festivāls. GERSHWIN IN B
2025-11-04 19:00 - 20:30 | Koncertzāle CĒSIS
30. Baltijas Baleta festivāla laikā VEF Kultūras pilī uzstāsies viena no ikoniskākajām Amerikas džeza deju kompānijām – Giordano Dance Chicago – ar izrādi Gershwin in B. Šis iestudējums ir aizraujošs un emocionāli piesātināts ceļojums džeza pasaulē, kur Džordža Gēršvina mūzikas klasika savijas ar dinamisku un novatorisku horeogrāfiju, atklājot jaunu skatījumu uz amerikāņu sapni un džeza enerģiju.

Kompānija Giordano Dance Chicago ir spilgta Amerikas kultūras vēstnese ar vairāk nekā pusgadsimtu ilgu vēsturi. No dibinātāja Gusa Džordāno deju skolas nelielajā Evanstonas pilsētā līdz mūsdienu pasaules līmeņa trupai Čikāgā – GDC ir kļuvusi par vienu no atpazīstamākajām džeza dejas kompānijām pasaulē. Tās kontā ir izrādes 28 valstīs, 47 ASV štatos un vairāk nekā 1300 pilsētās, un visur tās mērķis ir viens – ar deju iedvesmot, aizraut un atdzīvināt skatītāju emocijas.

Giordano Dance Chicago ir pazīstama ar savu spilgto un enerģētisko horeogrāfiju, kas apvieno eleganci, kaisli un spēku. Šī deju valoda ir universāla – tā runā par dzīvi, kustību un cilvēka iekšējo enerģiju, kas pārvēršas dejā.

Skatītāji piedzīvos izrādi “Gershwin in B”, kas tapusi, iedvesmojoties no amerikāņu komponista Džordža Gēršvina radošā mantojuma. Tajā Gēršvina mūzikas ekstātiskā brīvība un ritmiskā daudzveidība atklājas kustībā – dejotāji uz skatuves rada veselu pasauli, kurā mijas izmisums un kaisle, degsme un drosme. Šī ir deja, kas liek dzīvot līdz katram ritmam un notij.

PA SAVAM. Izrāde
2025-11-04 19:00 - 21:00 | Hanzas perons
Mūsdienu deju studijas “Buras” pamatsastāva izrāde “[PA]SAVAM” ir brīvs un krāsains kliedziens – dejas valodā izteikts aicinājums būt drosmīgiem, ļauties kustībai un uzdrīkstēties dzīvot pēc saviem noteikumiem.
Tā ir deja priekam! Deja tiem, kuri nebaidās būt drosmīgi, nebaidās riskēt un iegriezt pasauli sev apkārt.
Šī izrāde aicina katru atrast savu vietu dzīves virpulī, atvērt acis, sajust un pieņemt citus tādus, kādi viņi ir.
Mums ir tik daudz dažādu slāņu aiz kā mēs slēpjamies – bet kad esam atklāti un brīvi, vajag atbalstu un sapratni, lai varam būt mēs paši!
Dejas izrādi veidoja:
Ideja un režija Edīte Ābeltiņa,
Horeogrāfija Edīte Ābeltiņa, Ksenija Simanova, Glorija Špica
Mūziku pieradināja Nikita Turubanovs (Funky Dj Elegant)
Scenogrāfija Liena Šiliņa
Gaismas dizains Aleksejs Podžuks
[Pa] SAVAM dejos:
Enija Čiščakova, Elīna Audze, Kristiāna Zemīte, Amēlija Čiščakova, Dārta Džesika Skutule, Dāvis Imants Ozoliņš, Imants Ilgažs, Lauris Treibahs, Uvis Alonderis, Artjoms Vasjoha, Andris Lapiņš.

TAS IR VISS KO MĒS VARA. Izrāde
2025-11-05 19:00 - 20:00
režija: Andrejs Jarovojs
kustību mākslinieki, dejotāji: Emīlija Berga vai Simona Ozola, Vladimirs Goršantovs, Ramona Levane, Darja Turčenko
kostīmi: Sintija Jēkabsone
mūzika: m.a.t.a.d.a.t.a.
gaismas: d’n’a
skaņa: Normunds Balodis
vizuālā identitāte: Aleksejs Beļeckis
producents: Ģertrūdes ielas teātris
pirmizrāde: 20/12/2023
ilgums: 45 min
izrāde tapusi ar Rīgas domes un Valsts Kultūrkapitāla fonda finansiālu atbalstu.
paldies par atbalstu izrādes tapšanā: Erica Synths un Sonarworks

CIK SKAISTI ZIED MAN’ ROŽU DĀRZS! Koncerts
2025-11-06 19:00 - 20:00 | VEF kultūras pils
TDA “Zelta sietiņš”, JDK “Sudraba stīgas” un VPDK “Mana Rotaļa” aicina uz deju sezonas atklāšanas koncertu CIK SKAISTI ZIED MAN’ ROŽU DĀRZS, kas norisināsies 6. novembrī plkst. 19.00 VEF Kultūras pils Lielajā zālē.
Ansambļa Zelta Sietiņš darbības pamatā vienmēr bijusi radoša pieeja un nemitīga jaunrade un tā ikkatra jauna sezona nes jaunus izaicinājumus un svaigas idejas!
Programmā – jaunas horeogrāfijas no tādiem pazīstamiem autoriem kā Taiga Ludborža, Dāvis Ērglis, Diāna Gavare , Baiba Šteina, Elīna Kovaļevska, Inga Čakāne un Dace Adviljone. Deju programmas mūzika oriģināla grupas Viedais Fonogrāfs mūziķu radīta un izpildīta. Vakars solās būt dinamisks, krāsains un ar smaidu – dejas ar humoru, vieglumu un nelielu ironijas devu.
Koncerta režisors: Kārlis Anitens

...KUR SAJŪTAS DEJO. Koncerts
2025-11-08 20:00 - 22:00 | Valmieras kultūras centrs
8. novembrī plkst. 20.00 Valmieras Kultūras centrā notiks TDA “Gauja” koncerts “…kur sajūtas dejo”.
Koncertā piedalīsies: TDA “Gauja”, VPDK “Gauja”, “Gauja FIX”, JDK “Sadancis”, TDA “Teiksma”, VPDK “Teiksma”, VPDK “DeTeiksma”, TDA “Līgo”, VPDK “Līgo”, TDA “Ačkups”.
Ieeja: 8-12 EUR, ar Valmieras kultūras karti 1 EUR atlaide.

INDULIS UN ĀRIJA - DZIRNĀM 40
2025-11-11 13:00 - 14:30, 2025-11-11 19:00 - 21:00 | Xiomi arēna
Dzirnām 40. Rainim 160. Dejas piedzīvojums “Indulis un Ārija”
Šajā septembrī satiekas divas apaļas jubilejas – Rainim 160 un “Dzirnām” 40, kopā veidojot divas simtgades. Agra Daņiļeviča deju skola “Dzirnas” savu jubileju atzīmēs, vienojot šos laikmeta nogriežņus dejā un par pamatu ņemot Raiņa romantisko traģēdiju “Indulis un Ārija”. 11. novembrī “Xiaomi” arēnā skatītājus gaida dejas piedzīvojums – “Indulis un Ārija – DZIRNĀM 40”. To veido režisors Intars Rešetins-Pētersons, komponists Valters Pūce un Agra Daņiļeviča, Dzirnu pedagogu un vecāko grupu dejotāju kopdarbs orģinālhoreogrāfijās. To izdejos visu paaudžu esošie un bijušie Dzirnieši, kopā ar saviem vecākiem un deju draugiem. Muzikālo skanējumu nodrošinās Sinfonietta Rīga un jauktais koris “BALSIS”. Dejas piedzīvojuma forma būs daudzslāņaina – deja, dzīva mūzika, Raiņa lugas tēli un video māksla.
Par gaidāmo notikumu savās emocijās dalās horeogrāfs Agris Daņiļevičs:
“1. septembrī Dzirnām palika 40 gadi, un zvaigznes sastājās tā, ka Intars vēlējās uz “Dzirnām” uzlikt Induli un Āriju. Mana sākotnējā ideja nobruka, un tad sapratu – jāļaujas, jāizdara kaut kas pilnīgi jauns. Nekādu citātu no bijušā, taču no sava rokraksta prom gan neiešu. Šī ir mana otrā reize ar Raini. Zinu – viņš vairāk uzdod jautājumus nekā sniedz atbildes. Arī šī izrāde būs par jautājumiem, bez moralizēšanas. Rainis vienmēr prot ievest strupceļā, lai cilvēki sāk vairāk domāt un just. Arī savos 160 gados joprojām ir aktuāls, pat soli priekšā. Un, manuprāt, skaistākais šajā uzvedumā ir tas, ka dejā satiekas Dzirnu paaudzes – vienā pārī dejo solisti ar vairāk nekā 20 gadu starpību.”
Savukārt režisors Intars Rešetins-Pētersons uzsver: “Man tas ir liels notikums – veidot šo stāstu kopā ar savu deju skolotāju, kā arī redzēt dejā atkal tos māksliniekus, kurus savā laikā esmu apbrīnojis. Mēs visi vēlamies Latvijai Dzirnu dzimšanas dienā uzdāvināt patriotisku stāstu, kas runā par nāciju, likteni un senčiem – un ir tik ļoti aktuāls arī šodienas ģeopolitiskajā situācijā. Jā, mēs esam tā mazā cilts, kurai jābūt saliedētai, jāstāv uz savām kājām un jāskatās gaišā nākotnē – plecu pie pleca. Pāri visam šajā dejas piedzīvojumā stāv cilvēkmīlestība – mums vienam otru ir vairāk jāiemīl. Šo stāstu mēs stāstīsim caur Pudiķa prizmu, taču akcentu vēlamies likt cilvēkmīlestībā – jo pasaules kontekstā, šķiet, mēs šodien viens otru vairs neprotam mīlēt.”
Agra Daņiļeviča deju skolas “Dzirnas” stāsts aizsākās 1985. gada 1. septembrī Krimuldas vidusskolā. Šodien tā ir akreditēta mācību iestāde Rīgā, kurā jaunie dejotāji apgūst dažādus stilus – hip-hopu, džezu, mūsdienu un modernās dejas, breika elementus, kā arī latviešu tautas dejas.
“Dzirnu” radošais lidojums un tehniskā varēšana bieži stiepjas tālu ārpus obligātā repertuāra, taču šajā lidojumā nemainīgi tiek saglabātas latviskās pamatvērtības un mīlestība pret deju.
Deju skolas “zelta fondā” ir tādi iestudējumi kā “Mauglis”, “Mazā Nāriņa”, “KARALIS(Queen)”, “Viņi dejoja vienu vasaru”, “No gaismas līdz gaismai”, “Spēlēju, dancoju”, “100 m skrējiens”, “No zobena saule lēca” un “Dziesma dejo. Deja skan”. “Dzirnu” moto – dejot ir laime!
Biļetes no šodienas, 11. septembra ir pieejamas Biļešu Paradīzes kasēs.
Radošā komanda
Horeogrāfs inscenētājs: Agris Daņiļevičs
Horeogrāfa asistentes: Līga Kavace un Marta Paula Rāzna
Horeogrāfi: Markuss Zmelnigs, Baiba Ķestere, Marta Paula Rāzna, Beāte Ieva Roze, Anete Klapkalne, Paulis Bārzdiņš un Kārlis Božs
Radošā grupa: Elēna Viļuma, Marta Ciema, Marta Maculēviča, Markus Zabello, Rūdolfs Daņiļevičs, Pauls Purgailis
Režisors: Intars Rešetins-Pētersons
Oriģinālmūzikas autors: Valters Pūce
Scenogrāfs: Aigars Ozoliņš
Video māksliniece: Ineta Sipunova
Kostīmu māksliniece: Jana Čivžele
Kostīmu mākslinieces asistentes: Elizabete Meisīte un Marta Paula Rāzna
Tekstu autore: Zane Zusta
Latvijas kaskadieru asociācijas “Wanted Stunt Squad” cīņas horeogrāfs: Sergejs Fjodorovs
Muzikālais izpildījums
Valters Pūce (solo čells)
“Sinfonietta Rīga” un diriģents Normunds Šnē
Jauniešu koris “BALSIS” un diriģents Ints Teterovskis
Pavadošā grupa:
Dainis Tenis – klavieres
Artūrs Jermaks – bungas
Antons Trocjuks – čells
Dejo:
Visu paaudžu un laiku “Dzirnu” dejotāji un viņu vecāki, direktore Singita Daņiļeviča
TDA “Lielupe”, mākslinieciskā vadītāja Elita Simsone, deju pedagogi Baiba Ķestere, Liene Caune
TDA “Ogre”, mākslinieciskais vadītājs Ādams Kristaps Eisaks, repetitore Sabīne Sila
Tiekamies Lāčplēša dienā!!!

KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM). KAKTUSI
2025-11-13 19:00 - 20:00, 2025-11-14 19:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM)
Amerikāņu horeogrāfa Džeroma Robinsa (1918-1998) balets Koncerts (jeb Briesmas ikvienam) ir komiska parodija par klasiskās mūzikas klausītājiem. Izrādes darbība norisinās Friderika Šopēna klaviermūzikas koncertā, kas tā apmeklētājus aizvilina domu un iztēles dzīlēs. Iedomu tēli atdzīvojas, atklājot cilvēku vājības un fantāzijas plašumus. Koncerts (jeb Briesmas ikvienam), radīts 1956. gadā, ir publiku priecējošs darbs, kas ar smaidu ļauj paskatīties uz mūsu pašu burvīgajiem trūkumiem un īpatnībām.
Džeroms Robinss ir rakstījis: “Viena no koncerta apmeklējuma baudām ir iespēja pilnībā iegrimt mūzikas klausīšanās procesā. Mūsu iztēlē neapzināti sāk veidoties tēli un ainas, kuru formu un virzienus ietekmē gan dzirdētā mūzika, gan programmiņas saturs, gan klausītāja personīgie sapņi, problēmas un fantāzijas. Tieši Šopēna mūzikai ir raksturīgi izdomāti, “ieprogrammēti” nosaukumi, piemēram, Tauriņa etīde, Minūtes valsis, Lietus lāšu prelūdija un citi.”
KAKTUSI
Zviedru jaunā horeogrāfa Aleksandra Ekmaņa (1984) laikmetīgais balets Kaktusi ir veltīts mākslas kritikai. “Šis darbs ir par to, kā mēs vērojam mākslu un bieži jūtam vajadzību to analizēt un “saprast”. Ticu, ka nav viena pareiza veida, kā to darīt, un ka katrs mākslu var interpretēt un pieredzēt tā, kā vēlas. Iespējams, tā būs tikai sajūta, ko nevar izskaidrot, vai varbūt vēstījums būs labi saprotams. [..] KAKTUSI radās manas dzīves periodā, kad biju ļoti apjucis un apbēdināts ikreiz, kad kāds rakstīja par manu darbu. Man šķita, nav godīgi, ka viens cilvēks sēž un savā ziņā izlemj visu citu vietā, par ko ir izrāde,” stāsta horeogrāfs Aleksandrs Ekmans.
Izrādē stīgu kvarteta izpildījumā skan Franča Jozefa Haidna, Ludviga van Bēthovena un Franča Šūberta mūzika. Iestudējums pirmizrādīts Nīderlandes dejas teātrī II 2010. gadā.

MADE BY PERSON. Izrāde
2025-11-14 19:00 - 20:00 | Rīgas cirks
Dejas izrādē “Made by Person” trīs dejotājas saskaras ar saviem instinktiem un centieniem tos kontrolēt, mijiedarbojoties ar griestos iekārtiem svarbumbām. Tā ir cilvēka kolāža, kas izpaužas caur emocijām, instinktiem un ķermeņa patiesajām reakcijām. Dejotāju ķermeņi tiek provocēti un izaicināti, lai atklātos nepastarpināta cilvēciskā pieredze. Laikā, kad informācija, teksti un idejas tiek ģenerētas sekundes laikā, “Made by Person” cenšas atgūt nepieciešamību apstāties – sajust, iepazīt no jauna gan sevi, gan tos, kas ir blakus. No ātruma, precizitātes un sistemātiskuma notiek virzība pretī reakcijām, ķermenim un trauslumam.
Radošā komanda:
Horeogrāfs – Artūrs Nīgalis
Izpildītāji – Poļina Filippova, Anastasija Čornaja, Mārīte Supe
Scenogrāfija un kostīmi – Marianna Lapiņa
Mūzika – Kaspars Niklasons
Gaismu mākslinieks – Reinis Zalte
Producente – Anna Ulberte
Līdzproducents – Horeogrāfu asociācija
Finansiālais atbalstītājs – Valsts kultūrkapitāla fonds
Izrādes idejas autors un horeogrāfs Artūrs Nīgalis ir dejotājs un horeogrāfs, kurš pārstāv Septīto Latvijas laikmetīgās dejas paaudzi. Artūrs kopš 2018. gada strādā kā profesionāls dejotājs un kopš 2023. gada – kā profesionāls horeogrāfs. Artūra nozīmīgākie karjeras pieturpunkti ir “Dejas balva 2023-2024” saņemšana kategorijā “Laikmetīgās dejas horeogrāfs”, kā arī kļūšana par pirmo latviešu horeogrāfu, kura darbs “Silueta burti” ir iekļuvis prestižajā starptautiskajā izrāžu tīklā “Aerowaves”, tādējādi iznesot Latvijas laikmetīgās dejas vārdu pasaules līmenī.
Ieteicamais vecums: 12+
Izrādes garums: 60 min.

TE TĀ LATVIJA SĀKAS. TDA "Zalktis" koncerts
2025-11-15 18:00 - 19:00 | VEF kultūras pils
Biļetes: Biļetes uz TDK “Zalktis” koncerts | TE TĀ LATVIJA SĀKAS Rīga, Ropažu iela 2 2025. gada 15. novembris, sestdiena, 18:00 VEF Kultūras pils

DEJU TILTS STARP PILSĒTĀM. Tautas deju koncerts
2025-11-15 18:00 - 19:00 | Liepājas Olimpiskais centrs
Liepājas Bērnu un jaunatnes centra TDA “Vaduguns” ielūdz uz tautas deju koncertu “Deju tilts starp pilsētām”, kas norisināsies: Liepājas Olimpiskā centra Rožu zālē 15.novembrī, plkst. 18:00Iezīmējot patriotisko nedēļu ar deju soli, no dažādām Latvijas vietām, pulcēsies vairāk kā 200 dejotāji, lai kopā svinētu svētkus un deju. Koncertā piedalīsies:TDK “Asni” (Rīga) @tdkasniDA “Pērle” (Rīga) @da_perleTDA “Kursa” (Saldus) @tdakursaBJDK “Viznīts” (Ogre) @jdk.viznitsTDA “Drīziņš” (Dobele) @tda_drizinsTDA “Drīziņš” studija (Dobele) @tda_drizins_studijaTDK “Šeku Reku” (Ķekava) @tdksekurekuJDK “Strautuguns” (Ventspils) @jdk_strautugunsTDA “Vaduguns” studija (Liepāja) @tda.vaduguns.studijaTDA “Vaduguns” (Liepāja)Koncerts tiek rīkots tautas deju kolektīvu saliedēšanās pasākuma “Uguns kauss 2025” ietvaros, ar Liepājas Bērnu un jaunatnes centrs atbalstu.
