Dejas diena: radošās darbnīcas
2026-05-09 10:00 - 17:00 (Europe/Riga) | Rundāles Multifunkcionālais centrs
Trīs radošo darbnīcu ietvaros ikvienam interesentam neatkarīgi no iepriekšējās pieredzes dejā būs iespēja apgūt laikmetīgās dejas izrādes fragmentu. Darbnīca norisināsies no plkst. 10.00 līdz 15.00, plkst. 17.00 piedāvājot publisku sagatavotā darba prezentāciju skatītājiem.
Vairāk informācijas: https://horasoc.com/dejas-diena-1

“Dagmāras Bārbales desmitgade Vektorā”
2026-05-09 15:00 | Ogres novada Kultūras centrs
Rīgas Tehniskās universitātes Tautas deju ansamblis “Vektors” šī gada 9. maijā Ogres novada Kultūras centrā ar vērienu svinēs ansambļa mākslinieciskās vadītājas, Dziesmu un deju svētku virsvadītājas, horeogrāfes Dagmāras Bārbales desmitgadi “Vektorā”.
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/performance/38221

Diplomdarbs "Tur, kur zvaigznes smejas"
2026-05-09 17:00 | Slampes Kultūras pils
“Tur, kur zvaigznes smejas” ir Sanijas Eihes diplomdarbs, balstīts darba “Mazais princis” motīvos. To izpilda deju studijas “PAnda” audzēkņi.
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/169472

Deju kopas "Mēmelīte" 35 gadu jubilejas koncerts
2026-05-09 17:00 | Īslices Kultūras nams
Uz vienas skatuves satiksies visi – no pašiem mazākajiem līdz lielākajiem un pieredzējušākajiem dejotājiem. Dejos tie, kuri vēl tikai sāk un tie, kuri šo ceļu jau nogājuši, bet sirdī joprojām nes “Mēmelīti”.
Vairāk informācijas https://www.facebook.com/events/%C4%ABsl%C4%ABces-kult%C5%ABras-nams/dk-m%C4%93mel%C4%ABte-35-gadu-jubilejas-koncerts-treju-upju-vidi%C5%86%C4%81/1484785386604449/

"Sajust un piedzīvot"
2026-05-09 18:00 | Ulbrokas pērle
Tautas deju kolektīvu koncerts kultūras centrā “Ulbrokas pērle”

"Dagmāras Bārbales desmitgade Vektorā"
2026-05-09 19:00

Dejas diena: meistarklases
2026-05-10 11:00, 2026-10-05 11:00 | Rundāles Multifunkcionālais centrs
Par godu Mātes dienai 11.00 aicinām vecākus kopā ar saviem bērniem pavadīt rītu 45 minūšu garā bezmaksas kontaktimprovizācijas meistarklasē, ko vadīs Anete Tambaka, savukārt 12.00 Sabīne Neilande vadīs nodarbību “Ievads laikmetīgajā dejā”, kas paredzēta dalībniekiem ar dažādu dejas pieredzi, kas vēlas iepazīt laikmetīgās dejas principus un attīstīt kustību brīvību.
Vairāk informācijas https://horasoc.com/dejas-diena-1

Laikmetīgās dejas solo izrāde "Kur aizlidoja tauriņi"
2026-05-11 19:00 | Digital Art House
“Kur aizlidoja tauriņi?” ir Danas Zvonarjovas laikmetīgās dejas solo izrāde, kas tapusi, iedvesmojoties no leģendārās latviešu dejotājas un pedagoģes Olgas Žitluhinas radošā ceļa.
Vairāk informācijas https://ticketshop.lv/lv/events/107329

Laikmetīgās dejas soloizrāde "Kur aizlidoja tauriņi"
2026-05-12 19:00 | Digital Art House
“Kur aizlidoja tauriņi?” ir Danas Zvonarjovas laikmetīgās dejas solo izrāde, kas tapusi, iedvesmojoties no leģendārās latviešu dejotājas un pedagoģes Olgas Žitluhinas radošā ceļa.
Vairāk informācijas https://ticketshop.lv/lv/events/107330

Martha Graham Dance Company 100th Anniversary
2026-05-15 19:00 - 21:00, 2026-05-16 19:00 - 21:00 | Dailes teātris
Pirmo reizi Latvijā, starptautiskās turnejas, kas veltīta leģendārās trupas simtgadei, ietvaros Rīgā viesosies Martha Graham Dance Company — kolektīvs, kas ir veidojis modernās dejas valodu un neatgriezeniski mainījis pasaules priekšstatu par to, kas ir skatuves māksla. Tā ir reta iespēja redzēt modernās dejas vēsturi tās pašos pamatos — dzīvu, aizraujošu, spēka un mākslinieciska skaidruma pilnu.
Trupu 1926. gadā dibināja Marta Grēma, viena no ievērojamākajām 20. gadsimta māksliniecēm. Tā kļuva par vecāko dejas kompāniju Amerikas Savienotajās Valstīs un pirmo integrēto dejas trupu valstī. Tieši šeit Grēma radīja savu revolucionāro contraction & release tehniku, iezīmējot jaunu ēru dejā, kas balstīta kustības patiesumā un tiešā emocionālā izpausmē. Viņas valoda izauga no fundamentālu cilvēka ķermeņa žestu izpētes, pārvēršoties dramatiskā, elektrizējošā horeogrāfijā, kas kļuva par alternatīvu klasiskajam baletam un vienlaikus tam līdzvērtīgu izteiksmes spēkā. Savā karjerā Grēma radīja 181 darbu, kļuva par pirmo dejotāju, kas uzstājusies Baltajā namā, par Amerikas kultūras vēstnieci un saņēma valsts augstāko civilo apbalvojumu — Brīvības medaļu. 1998. gadā žurnāls TIME viņu nosauca par “gadsimta dejotāju”.
Gandrīz simts gadus trupa saglabā un attīsta Grēmas mantojumu, joprojām būdama viena no atpazīstamākajām un cienītākajām dejas kompānijām pasaulē. Martha Graham Dance Company ir uzstājusies vairāk nekā piecdesmit valstīs un nozīmīgākajās Eiropas, Amerikas un Āzijas skatuvēs — no Metropolitan Opera un Carnegie Hall līdz Parīzes Operai, Koventgārdenam un Kenedija centram, kā arī kultūrvēsturiskās vietās, tostarp Gīzas piramīdu pakājē un senajā Heroda Atika odeonā Atēnu Akropolā. Trupa kļuva par radošo mājvietu tādiem horeogrāfijas milžiem kā Merss Kaningems, Pols Teilors, Glens Tetlijs— un sadarbojās ar izcilākajiem sava laika dejotājiem, tostarp Mihailu Barišņikovu, Margo Fonteinu, Rudolfu Nurijevu, Maiju Pļisecku, Mistiju Koplendu un citiem.
Mūsdienās Martha Graham Dance Company apvieno dibinātājas šedevrus ar spilgtāko 21. gadsimta horeogrāfu darbiem — Kyle Abraham, Sidi Larbi Cherkaoui, Nacho Duato, Mats Ek, Robert Wilson, Marie Chouinard, Lucinda Childs, Sonya Tayeh, Lar Lubovitch un daudziem citiem. Trupas dejotāji, nākuši no dažādām valstīm un kultūrām, izceļas ar izcilu plastisko kultūru: balstoties Grēmas tehnikā, viņi brīvi pāriet mūsdienu horeogrāfijas leksikā, apvienojot fizisku jaudu ar ievērojamu emocionālo precizitāti. Nav nejauši, ka The Washington Post viņus raksturo kā “vienus no virtuozākajiem un spēcīgākajiem dejotājiem, ko iespējams redzēt”, savukārt The New York Times — kā “vienu no lielākajām trupām pasaulē”.
Simtgades turnejas ietvaros Latvijas publikai būs iespēja redzēt Martas Grēmas autentiskos šedevrus — leģendārās izrādes “Diversion of Angels”, “Lamentation” un monumentālo, sociāli un emocionāli piesātināto baletu “Chronicle”, kuras radījusi un kostīmus tām veidojusi pati dibinātāja. Šie darbi ne tikai glabā modernās dejas vēsturi — tie to turpina veidot, kļūstot par dzīviem simboliem mākslinieciskajai revolūcijai, ko Grēma ieviesa pasaules skatuvē.

"Atver muti" un "Instrumenti" – laikmetīgā deja "Zuzeum"
2026-05-16 13:00 | Zuzeum
Izrādē “Atver muti” horeogrāfe Anna Marija Puķe rada rotaļīgu pasaules modeli, kurā parasti pieklājīgi klusējošiem un piedienīgi kontrolētiem ķermeņiem dod vaļu vīties un pārplūst kā strautiņam pavasarī. Savukārt Rūda Vilsona izrāde “Instrumenti”, apvienojot laikmetīgās dejas izteiksmes līdzekļus un japāņu siešanas tehniku shibari, atklās nogurušu mūsdienu ķermeni – politiski trauslu, bet vienlaikus fiziski spēcīgu.
Vairāk informācijas https://ticketshop.lv/lv/events/107385

"Augt dejā"
2026-05-16 16:00 | Liepājas Olimpiskais centrs
“TDK Jumītis” 25 gadu jubilejas koncerts

"Deju pinu vainagā"
2026-05-16 17:00 | Koncertzāle CĒSIS
Šogad koncerta vadmotīvs ir sadotas rokas, kuras kopā savijas dejā, draudzībā un dzīvē.
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/170766

"Atver muti" un "Instrumenti" – laikmetīgā deja "Zuzeum"
2026-05-16 17:00 | Zuzeum
Izrādē “Atver muti” horeogrāfe Anna Marija Puķe rada rotaļīgu pasaules modeli, kurā parasti pieklājīgi klusējošiem un piedienīgi kontrolētiem ķermeņiem dod vaļu vīties un pārplūst kā strautiņam pavasarī. Savukārt Rūda Vilsona izrāde “Instrumenti”, apvienojot laikmetīgās dejas izteiksmes līdzekļus un japāņu siešanas tehniku shibari, atklās nogurušu mūsdienu ķermeni – politiski trauslu, bet vienlaikus fiziski spēcīgu.
Vairāk informācijas https://ticketshop.lv/lv/events/107386

"Laika jostā ievīties"
2026-05-16 18:00 | Bauskas rātslaukums
TDA “Jandāls” 65. gadu jubilejas koncerts
Vairāk informācijas https://kultura.bauska.lv/tautas-deju-ansamblis-jandals-gatavojas-65-gadu-jubilejas-koncertam/

Klasiskā un laikmetīgā baleta vakars "Iespējams..."
2026-05-22 18:30 | Latvijas Nacionālā opera
Latvijas Nacionālās operas Jaunajā zālē 22. maijā jau trīspadsmito reizi notiks klasiskā un laikmetīgā baleta vakars “Iespējams…” kur savus darbus rādīs jaunie horeogrāfi un dejotāji.
Vairāk informācijas https://opera.lv/lv/izrade/iespejams-xiii/

"SARUNAS. Aleksejs Avečkins. Zvaigznes mirdzums”
2026-05-26 19:00
Andreja Žagara kultūras attīstības fonds 26. maijā aicina uz sarunu vakaru, kas veltīts baleta māksliniekam Aleksejam Avečkinam. “SARUNAS. Aleksejs Avečkins. Zvaigznes mirdzums” piedalīsies balerīna Viktorija Jansone, balerīna un baleta vēsturniece Gunta Bāliņa u. c.
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/170725

Rīgas Baleta skolas laikmetīgās dejas koncerts
2026-05-29 19:00 | Latvijas Nacionālā opera
Koncerta programmu veidos īsmetrāžas laikmetīgās dejas kompozīcijas, ko radījuši Latvijas un Eiropas horeogrāfi, skolas pedagogi, viesmākslinieki un paši audzēkņi.
Vairāk informācijas https://opera.lv/lv/izrade/rigas-baleta-skolas-laikmetigas-dejas-koncerts/

Koncertizrāde "Spītnieces savaldīšana"
2026-05-31 19:00 | Latvijas Nacionālā opera
“Spītnieces savaldīšana” ir horeogrāfes Regīnas Kaupužas mākslinieciskās jaunrades darbs, absolvējot Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas profesionālā doktora studiju programmu mākslās.
Vairāk informācijas https://opera.lv/lv/izrade/spitnieces-savaldisana/

PĒRS GINTS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-06-06 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Baleta sižeta pamatā – Henrika Ibsena slavenā drāma, kas tapusi 1867. gadā: dēkainis un laimes meklētājs Pērs Gints pēc daudziem piedzīvojumiem tālās pasaules malās kā vecs vīrs atgriežas mājās, kur viņu vienmēr gaidījusi uzticīgā Solveiga. Vai mīlestība kļūs par Pēra Ginta pēdējo patvērumu? Starptautiski atzītais slovēņu horeogrāfs Edvards Klugs savā neoklasiskajā baletā apvienojis pašironiju, absurdu un sirreālismu ar Edvarda Grīga valdzinošo melodiju poētiskajiem sapņiem.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs un koncepcijas autors: Edvards Klūgs
Scenogrāfs: Marko Japels
Kostīmu mākslinieks: Leo Kulašs

KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM). KAKTUSI
2026-06-07 18:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM)
Amerikāņu horeogrāfa Džeroma Robinsa (1918-1998) balets Koncerts (jeb Briesmas ikvienam) ir komiska parodija par klasiskās mūzikas klausītājiem. Izrādes darbība norisinās Friderika Šopēna klaviermūzikas koncertā, kas tā apmeklētājus aizvilina domu un iztēles dzīlēs. Iedomu tēli atdzīvojas, atklājot cilvēku vājības un fantāzijas plašumus. Koncerts (jeb Briesmas ikvienam), radīts 1956. gadā, ir publiku priecējošs darbs, kas ar smaidu ļauj paskatīties uz mūsu pašu burvīgajiem trūkumiem un īpatnībām.
Džeroms Robinss ir rakstījis: “Viena no koncerta apmeklējuma baudām ir iespēja pilnībā iegrimt mūzikas klausīšanās procesā. Mūsu iztēlē neapzināti sāk veidoties tēli un ainas, kuru formu un virzienus ietekmē gan dzirdētā mūzika, gan programmiņas saturs, gan klausītāja personīgie sapņi, problēmas un fantāzijas. Tieši Šopēna mūzikai ir raksturīgi izdomāti, “ieprogrammēti” nosaukumi, piemēram, Tauriņa etīde, Minūtes valsis, Lietus lāšu prelūdija un citi.”
KAKTUSI
Zviedru jaunā horeogrāfa Aleksandra Ekmaņa (1984) laikmetīgais balets Kaktusi ir veltīts mākslas kritikai. “Šis darbs ir par to, kā mēs vērojam mākslu un bieži jūtam vajadzību to analizēt un “saprast”. Ticu, ka nav viena pareiza veida, kā to darīt, un ka katrs mākslu var interpretēt un pieredzēt tā, kā vēlas. Iespējams, tā būs tikai sajūta, ko nevar izskaidrot, vai varbūt vēstījums būs labi saprotams. [..] KAKTUSI radās manas dzīves periodā, kad biju ļoti apjucis un apbēdināts ikreiz, kad kāds rakstīja par manu darbu. Man šķita, nav godīgi, ka viens cilvēks sēž un savā ziņā izlemj visu citu vietā, par ko ir izrāde,” stāsta horeogrāfs Aleksandrs Ekmans.
Izrādē stīgu kvarteta izpildījumā skan Franča Jozefa Haidna, Ludviga van Bēthovena un Franča Šūberta mūzika. Iestudējums pirmizrādīts Nīderlandes dejas teātrī II 2010. gadā.

KAZANOVA. Latvijas Nacionālā Opera un balets
2026-06-11 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Džakomo Kazanova dzīvi ir tvēris visā tās skaistumā un iespējās. Šo slaveno 18. gadsimta rakstnieku, pateicoties viņa atklātajiem memuāriem, mēs pazīstam arī kā priesteri, mūziķi, aktieri, juristu, diplomātu, spiegu, filosofu un laba ēdiena cienītāju. Un, protams, kaislīgu mīlētāju.
“Kazanova bija mirkļa mākslinieks ar neiedomājamu spēju būt laimīgam, un tieši šī viņa spēja lielākoties valdzināja cilvēkus,” tā Kazanovu raksturojis viņa biogrāfijas un šī baleta libreta autors Īans Kellijs. Kazanova cenšas ielūkoties leģendārā mīlētāja prātā un sirdī, vienlaikus paverot skatu uz fascinējošo laikmetu.
Baleta Kazanova pasaules pirmizrāde notika 2017. gada martā britu kompānijā Northern Ballet. Šo darbu, kurā varam iepazīt krāšņo, elpu aizraujošo 18. gadsimta vidi, ir radījuši horeogrāfs Kenets Tindals (Kenneth Tindall), komponists Kerijs Mazijs (Kerry Muzzey), scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Kristofers Orams (Christopher Oram).
Lomās:
Kazanova: Antons Freimans, Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana
M.M.: Sabīne Strokša, Emma Lagūna, Alisa Tomkoviča
Manona Baleti: Alise Prudāne-Spridzāne, Annija Kopštāle
Bragadins: Raimonds Martinovs, Viktors Seiko
Bellīno: Jūlija Brauere, Sabīne Strokša
Henriete: Jolanta Lubēja, Elza Leimane
Marķīze de Pompadūra: Elza Leimane, Laine Paiķe
Māsas Savorņānas: Emma Lagūna, Izabella Monastirska-Urtāne, Baiba Vītola, Krista Štrausa, Alisa Tomkoviča

APBURTĀ PRINCESE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-06-13 19:00 - 21:00
Pasaka par simtgadu miegā aizmigušu skaistu princesi, ko atmodina drosmīga prinča skūpsts. Čaikovska brīnišķīgā mūzika un iestudējuma krāšņais skatuves noformējums ved uz brīnumzemi, kurā mīt fejas, pasaku tēli, princeses un ļaundari. Baletā saglabāta Mariusa Petipā oriģinālā horeogrāfija.

ANTONIJA #SILMAČI. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-06-14 18:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Komponists Juris Karlsons
Horeogrāfs Aivars Leimanis
Muzikālais vadītājs un diriģents Mārtiņš Ozoliņš
Diriģents Jānis Liepiņš
Scenogrāfs Mārtiņš Vilkārsis
Kostīmu māksliniece Anna Heinrihsone
Reibinoši zied vasara, saule kāpj kalnā pretī Jāņu naktij, un reibst arī Silmaču saimnieces Antonijas mīlestības izslāpusī sirds… Balets Antonija #Silmači ir romantiski dramatisks stāsts par alkām pēc personīgās dzīves piepildījuma. Tas radīts, iedvesmojoties no daudzu latviešu iemīļotākā dramaturģijas darba, Rūdolfa Blaumaņa lugas Skroderdienas Silmačos motīviem, un Latvijas valsts simtgades gaidās līdzās Jura Karlsona agrāko gadu baletiem Sidraba šķidrauts un Karlsons lido…spilgti papildina latviešu oriģinālbaletu klāstu.
Iestudējums iekļauts Latvijas valsts simtgades svētku programmā.

Dejas diena – radošā darbnīca
2026-09-05 10:00 | Rundāles Multifunkcionālais centrs
