ROMEO UN DŽULJETA – MONTEKARLO BALETS. Dailes teātris.
2026-03-07 19:00 (Europe/Riga)
6. un 7. martā Dailes teātrī notiks Montekarlo baleta trupas (Les Ballets de Monte-Carlo) viesizrādes – Žana Kristofa Majo (Jean-Christophe Maillot) balets “Romeo un “Džuljeta”. Montekarlo Balets tiek uzskatīts par vienu no šībrīža prestižākajām baleta trupām visā pasaulē, un šis “Romeo un Džuljeta” iestudējums ir kļuvis par trupas vizītkarti un modernās baleta drāmas etalonu. Šī būs pirmā reize, kad trupa viesojas Latvijā.
Vairāk informācijas: https://www.bilesuparadize.lv/lv/performance/35124

PIE ZILĀS DONAVAS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-08 12:00 - 14:00, 2026-03-08 18:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Valšu karaļa Johana Štrausa brīnišķīgā mūzika iedvesmojusi romantisku baletu par izvēli starp mīlestību un skatuvi, sapņiem un realitāti. Pirmo reizi Rīgā “Pie zilās Donavas” tika uzvests 1957. gadā; 60 gadu laikā tas vairakkārt atjaunots un kļuvis par daļu no Latvijas baleta zelta fonda. Iestudējums tapis par godu šī baleta iestudētājas, leģendārās baletdejotājas, baletmeistares un pedagoģes Helēnas Tangijevas-Birznieces jubilejai.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs: Aivars Leimanis
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Ināra Gauja

ŅIŽINSKIS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-12 19:00 - 21:00 | Teātra nams “Jūras vārti”, Karlīnes iela 40, Vantspils
“Ņižinskis” ir horeogrāfa Marko Gekes laikmetīgā baleta izrāde par baletdejotāju un horeogrāfu Vaclavu Ņižinski. Tā atklāj Ņižinska dzīves nozīmīgākos brīžus uz skatuves un ārpus tās, parādot ciešo mākslas un neprāta saikni.
Desmit gadus Vaclavs Ņižinskis (1890–1950) bija leģendārā Sergeja Djagiļeva vadītā Krievu baleta (Ballets Russes) vadošais solists un horeogrāfs. Viņa virtuozie lēcieni un androgīnā harisma apbūra skatītājus, savukārt viņa pārdrošās horeogrāfijas provocēja skandālus. Mūža pēdējos trīsdesmit gadus mākslinieks pavadīja garīgās veselības ārstniecības iestādēs.
“Ņižinskis” pasaules pirmizrādi piedzīvoja dejas kompānijā Gauthier Dance Štutgartē 2016. gadā. Kopš tā laika iestudējums plaši izrādīts viesizrādēs visā pasaulē. 2017. gadā Marko Geke par šo iestudējumu saņēmis Itālijas dejas balvu Danza&Danza.
Horeogrāfs: Marko Geke
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozolinš
Diriģents: Aivis Greters
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Mihaela Špringere
Scenogrāfijas un kostīmu adaptācija LNOB: Mārvins Ots
Baleta dramaturģe: Estere Drēzene-Šabaka
Gaismu mākslinieks: Udo Hāberlands
Horeogrāfs-inscenētājs: Fabio Palombo

Dejas māja KURTUVĒ: ES ARĪ ESMU LATVIJA
2026-03-14 17:00 | KURTUVE, Valmiera
Latvija ir viena no valstīm, kas pret LGBTQ+ kopienu vēl joprojām mēģina cīnīties. Spilgts piemērs tam ir 2023. gada 9. novembra Saeimas sēde, kurā tika pieņemts Dzīvesbiedru likums. Tajā politiķis Edgars Tavars izteicās, ka “partnerības institūta pamatmērķis ir viendzimuma locekļiem dibināt ģimeni [..], melone nav banāns, ābols nav bumbieris”. Šāds izteikums skaidri norāda uz neizpratni par LGBTQ+ kopienas pārstāvjiem, kā arī par bailēm no netipiskas ģimenes. Izrādes idejas autors, horeogrāfs un izpildītājs Vladimirs Goršantovs saka, ka tas kopumā norāda uz vēlmi it visus sabiedrības locekļus “ielikt vienādās kastītēs”, un vēlas atkal atgādināt par sabiedrībā iesakņojušiem stereotipiem par dzimumlomām un LGBTQ+ kopienu. Aizvien nākas dzirdēt, ka LGBTQ+ pārstāvji paši izvēlas savu seksualitāti, jo, piemēram, tas tagad esot stilīgi. Ja jau šādi par šīm tēmām tiek diskutēts Saeimā, kuru ievēl Latvijas sabiedrība, skaidrs, ka par šo tēmu ir aktuāli aizvien runāt. Ar savu darbu viņš vēlas pielikt roku homofobijas samazināšanai Latvijā.
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/166590

DEJU KOLEKTĪVA "RAKSTI" KONCERTS "MĒS"
2026-03-14 18:00 | Ogres novada Kultūras centrs
MĒS – tas ir stāsts par kopā radušos spēku. Par to, kā dažādi cilvēki, dažādas pieredzes un dažādi ceļi savijas vienā ritmā. Mūsu kolektīvs nav tikai deja – tā ir vide, kur dzimst draudzības, kur top tradīcijas, kur katra balss un katrs solis ir nozīmīgs.
Koncertā piedalās VPDK “Raksti”, VPDK “Augšup”, VPDK “Gatve”, VPDK “Laismena”, VPDK “Līdums”, VPDK “Ūsiņš”, VPDK “Vektors”, TDA “Ogre”, TDA “Vektors”, BJDK “Pīlādzītis”
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/166569

Dejas māja KURTUVĒ: SAVĒJĀ UN SVEŠĀ
2026-03-14 18:30 | KURTUVE, Valmiera
Laikmetīgās dejas izrādē “Savējā un svešā” horeogrāfe un dejotāja Marija Saveiko, apvienojot kustību, dzīvo mūziku un gaismu, dalās personīgajā pieredzē par savu identitāti un piederības izjūtu Latvijā. Marija nāk no krievu-baltkrievu ģimenes, ir uzaugusi Latvijā – valstī, kuras brīvība ir tikpat jauna kā viņas paaudze. Šodien viņa dzīvo laikā, kad Krievijas karš Ukrainā vēl vairāk Latvijas kultūrtelpā saasinājis tā saukto “nacionālo jautājumu”. Šī izrāde ir Marijas personīgā refleksija par sevis meklējumiem laiktelpā, kurā satiekas dažādi skatpunkti, identitātes un kultūras.
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/166590

ŽIZELE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-14 19:00 - 21:00
„Žizele” ir viens no pirmajiem lielajiem romantisma baletiem un viens no retajiem, kas saglabājies līdz mūsdienām. Uz lauku ciemata idilles fona risinās stāsts par naivās meitenes nodoto mīlestību, ārprātu un dzīvi pēc nāves baisi skaistajā pasaulē, kurā valda vilas – atriebīgi pieviltu sieviešu rēgi.

HYPER WEEKEND BALTICS
2026-03-15 | J. Asara iela 13
Vairāk info: https://www.facebook.com/events/1256782189630708?acontext=%7B%22event_action_history%22%3A[%7B%22surface%22%3A%22home%22%7D%2C%7B%22mechanism%22%3A%22search_results%22%2C%22surface%22%3A%22search%22%7D]%2C%22ref_notif_type%22%3Anull%7D

Dejas māja KURTUVĒ: Trauslais spēks
2026-03-15 17:00 - 18:00 | KURTUVE, Valmiera
15. martā plkst. 17.00 – laikmetīgās dejas izrāde “Trauslais spēks” | PIRMIZRĀDE, horeogrāfe Lelde Feldmane
Izrādes radošā komanda
Horeogrāfe: Lelde Feldmane
Izpildītājas: Lelde Feldmane, Leonilla Upeniece, Niola Ose, Beāte Ēķe, Elizabete Ļaksa
Gaismu māksliniece: Leilia Mukhamatgalieva
Tehnisko risinājumu autors: Andris Zeļonka
Producente: Lelde Feldmane
Līdzproducents: Rīgas cirks
Izrādē “Trauslais spēks” māksliniece Lelde Feldmane caur kustību, akrobātiku un vārdu transformē personisko pieredzi izteiksmes valodā, ko caurvij spēks un jūtīgums, izturība un ievainojamība. Izrādes centrā ir vertikāls pilons, kas kļūst par pasaules asi – axis mundi –, un vienlaikus ir gan balsts, gan izaicinājums, aicinot mākslinieci izzināt līdzsvaru starp spēku un trauslumu. Ciešā kontaktā ar dejotāju grupu, caur savstarpēju uzticēšanos un kopīgu kustību Lelde Feldmane panāk levitācijas ilūziju – stāvokli, kur ķermenis pretojas smagumam un atveras attiecībām. Šī fiziskā prakse kļūst par simbolisku telpu, kurā iemiesojas rūpes, atbildība un klusa, bet spēcīga līdzcietība.
“Trauslais spēks” ir dziedniecisks darbs par apzinātu līdzcietības spēku – par rūpēm, atbildības uzņemšanos un sevis veltīšanu otram. Šī klusā, bieži neredzamā pašatdeve iemieso vienu no drosmīgākajām un spēcīgākajām mīlestības formām. Tā ir brīdis, kur rūpes kļūst redzamas – žests apzinātas līdzcietības spēkam, par rūpēm, atbildību un sevis veltīšanu otram.

Dejas māja KURTUVĒ: Ar acīm ciet
2026-03-15 18:30 - 19:30 | KURTUVE, Valmiera
15. martā plkst. 18.30 – laikmetīgās dejas izrāde “Ar acīm ciet”, horeogrāfe Elīna Gaitjukeviča
Izrādes radošā komanda
Izrādes idejas autore: Elīna Gaitjukeviča
Izrādes horeogrāfi: Elīna Gaitjukeviča, Dmitrijs Gaitjukevičs un dejotāji
Mūzikas autors un izpildītājs: Martin. Jo. Johnsons (Mārtiņš Jansons, latviešu indie mūzikas grupas “100 baltas dvēseles” līderis)
Gaismu mākslinieks: Niks Cipruss
Izpildītāji: deju grupas “Ritms” pamatsastāva dejotāji
Izrādes pamats ir veidojies, tieši caur jauniešu sajūtu prizmu pētot bailes. Ar kādām baiļu izjūtām mūsdienās saskaras jaunieši, kā viņi izprot šo baiļu cēloņus un mēģina ar tiem tikt galā?

SAVĒJĀ UN SVEŠĀ. Izrāde
2026-03-18 19:00 - 20:00 | Ģertrūdes ielas teātris
Cik daudz mēs varam izvēlēties, kas esam, un cik daudz mūsos vienmēr paliks tas, kas bijis pirms mums? Žans Pols Sartrs ir teicis: “Cilvēks ir tas, ko viņš pats no sevis izveido”, tomēr ikvienam no mums ir konkrēts sākumpunkts – ķermenis, vide, kultūra un tā brīža vēsturiskais konteksts, kurā piedzimstam. Vai iespējams pilnībā atbrīvoties no tā, kas mūs veidojis? Kā savu dzīvi izjūt cilvēks, kas ir piederīgs divām kultūrām, divām valodām?
Laikmetīgās dejas izrādē “Savējā un svešā” horeogrāfe un dejotāja Marijas Saveiko apvienojot kustību, dzīvo mūziku un gaismu dalās personīgajā pieredzē par savu identitāti un piederības izjūtu Latvijā. Marija nākusi no krievu-baltkrievu ģimenes, uzaugusi Latvijā – valstī, kuras brīvība ir tikpat jauna kā viņas paaudze. Šodien viņa dzīvo laikā, kad Krievijas karš Ukrainā vēl vairāk Latvijas kultūrtelpā saasinājis tā saukto “nacionālo jautājumu”. Šī izrāde ir Marijas personīgā refleksija par sevis meklējumiem laiktelpā, kurā satiekas dažādi skatpunkti, identitātes un kultūras.
Mēs dzīvojam laikā, kad pasauli šķeļ konflikti, kad senie jautājumi par to, kas ir “mūsējie” un kas – “svešie”, atkal un atkal atgriežas. Bet varbūt svešais nav kāds cits? Varbūt reizēm svešais ir tas, kurš pats sevi par tādu uzskata? Vai piederība ir kaut kas, ko mums piešķir citi, vai arī tā ir izvēle, kas dzimst mūsos pašos?
“Savējā un svešā” ir aicinājums sajust – ar ķermeni, ar sirdi. Šī izrāde nav tikai stāsts par vienu cilvēku – tā ir atbalss no tiem, kas turpina meklēt un rast sevi pasaulē, kas nemitīgi mainās. Izrāde uzdod jautājumus, kas skar ne tikai Latviju, bet arī pasauli kopumā, atgādinot – neatkarīgi no etniskās izcelsmes, dzimuma vai reliģijas, mēs visi esam daļa no kopīgas cilvēces pieredzes.
Pēc izrādes skatītāji ir aicināti uzkavēties uz sarunu ar radošo komandu, lai reflektētu par redzēto.

Par izrādi

ESMERALDA
2026-03-19 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

GAME ON championship
2026-03-21

PAVASARA SADANCIS. VPDK "Ūsiņš" sadraudzības koncerts
2026-03-21 18:00 - 20:00 | Kultūras nams RĪGAVA
Salaspils vidējās paaudzes deju kolektīvs “Ūsiņš” ir tikai pusotru gadu jauns, taču jau droši sper savus soļus deju pasaulē. Šogad kolektīvs uzsāk jaunu tradīciju – pavasarī rīkot sadraudzības koncertu.
21. martā “Ūsiņš” Salaspilī aicina viesoties citus deju kolektīvus, kuri piepildīs Salaspils Kultūras namu ar jaunām, jautrām un enerģiskām dejām, priecējot skatītāju acis un sirdis.

KAS TE RĪB? Labdarības koncerts
2026-03-21 18:00 - 20:00 | Rīgas Stradiņa universitātes aula
Rīgas Stradiņa universitātes tautas deju ansamblis “Ačkups” 21. martā RSU aulā aicina uz labdarības koncertu “Kas te rīb?”, kurā savāktie līdzekļi tiks ziedoti Servisa suņu biedrībai “Teodors”.
Biedrība “Teodors” veicina cilvēku ar invaliditāti pilnvērtīgu iekļaušanos sabiedrībā ar servisa suņu palīdzību. Viena suņa sagatavošana izmaksā pat līdz 25 tūkstošiem eiro, un šī summa lielākoties tiek nosegta, pateicoties ziedotāju atbalstam.
Daudzi “Ačkupa” dejotāji ikdienā ir mediķi vai veselības aprūpes speciālisti, tāpēc palīdzība un rūpes par citiem ir mūsu kopīga vērtība. Ar šo labdarības koncertu vēlamies ne tikai veicināt iekļaujošu sabiedrību, bet arī uzsvērt, ka kultūra un sociālā atbildība iet roku rokā.
Koncertā piedalīsies TDA “Ačkups” studija, VPDK “Ačkups”, DA “Austris”, TDA “Dancis”, TDA “Gatve”, DA “Kalējs”, TDA “Kalve” un TDA “Vektors”.
Biļešu tirdzniecībā iegūtie un koncerta laikā saziedotie līdzekļi tiks novirzīti Servisa suņu biedrībai “Teodors”.

ANTONIJA #SILMAČI. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-21 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Komponists Juris Karlsons
Horeogrāfs Aivars Leimanis
Muzikālais vadītājs un diriģents Mārtiņš Ozoliņš
Diriģents Jānis Liepiņš
Scenogrāfs Mārtiņš Vilkārsis
Kostīmu māksliniece Anna Heinrihsone
Reibinoši zied vasara, saule kāpj kalnā pretī Jāņu naktij, un reibst arī Silmaču saimnieces Antonijas mīlestības izslāpusī sirds… Balets Antonija #Silmači ir romantiski dramatisks stāsts par alkām pēc personīgās dzīves piepildījuma. Tas radīts, iedvesmojoties no daudzu latviešu iemīļotākā dramaturģijas darba, Rūdolfa Blaumaņa lugas Skroderdienas Silmačos motīviem, un Latvijas valsts simtgades gaidās līdzās Jura Karlsona agrāko gadu baletiem Sidraba šķidrauts un Karlsons lido…spilgti papildina latviešu oriģinālbaletu klāstu.
Iestudējums iekļauts Latvijas valsts simtgades svētku programmā.

PĒRS GINTS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-26 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Baleta sižeta pamatā – Henrika Ibsena slavenā drāma, kas tapusi 1867. gadā: dēkainis un laimes meklētājs Pērs Gints pēc daudziem piedzīvojumiem tālās pasaules malās kā vecs vīrs atgriežas mājās, kur viņu vienmēr gaidījusi uzticīgā Solveiga. Vai mīlestība kļūs par Pēra Ginta pēdējo patvērumu? Starptautiski atzītais slovēņu horeogrāfs Edvards Klugs savā neoklasiskajā baletā apvienojis pašironiju, absurdu un sirreālismu ar Edvarda Grīga valdzinošo melodiju poētiskajiem sapņiem.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs un koncepcijas autors: Edvards Klūgs
Scenogrāfs: Marko Japels
Kostīmu mākslinieks: Leo Kulašs

IZ ZAĻA ZORA. Muzikāla skatuviskās dejas izrāde
2026-03-28 19:00 - 21:00 | Latgales vēstniecība GORS
​​Latviešu skatuviskās dejas izrāde dzīvās mūzikas pavadījumā par mēslu talku Latgalē, kas ir veltīta Latgales cilvēkam.
Gaišas, priecīgas un enerģiskas 80 minūtes. Stāsta centrā ir meitene, kura apstiprina savu emocionālo piederību Latgalei un savām acīm izstāsta talkas stāstu, kas norisinās viņas pašas sētā. Izrāde balstās Latgales folkloras materiālos un cilvēku pieredzes stāstos, tāpēc izrādes valoda – latgaliešu.
Piedalās Latvijas Universitātes deju ansamblis “Pērle” un 13 dažādi mūziķi – muzikālā apvienība “Upes muzikanti”, grupa “Rūžupis veiri” un muzikālā apvienība Trio “Bille”.
Darba procesā un arī pirms tam ir secināts, ka latgalietis ir karsts, patiess un dabu mīlošs cilvēks. Cilvēks, kuram no sirds rūp cits cilvēks. Talka, īpaši mēslu talka ir kā svētki, kuri beidzas ar dzīrēm – puiši noskata meitas un otrādi – tā ir draiska un priecīga.
Horeogrāfs: Juris Gogulis
Režisori: Elīna Apsīte un Juris Gogulis
Scenogrāfe: Laura Šalma
Mūzikas aranžija: muzikālā apvienība “Upes muzikanti”
Tērpu detaļu mākslinieks: Rihards Pelnēns
Brauc tolkā-jem leidze draugus i kaimiņus. Ja nesagrib struodot, tad vysmoz pasver iz ļusteigu dzeivuošonu.

LU deju ansambļa “Pērle” mākslinieciskais vadītājs Raimonds Dzintars, repetitori Ignats Ančāns un Juris Gogulis
Izrādi rīko nodibinājums “Deju un dziesmu fonds”
Foto mākslinieks: Jānis Romanovskis
Grafikas dizains: Agate Salna

DONS KIHOTS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-29 18:00 - 20:00
Baleta “Dons Kihots” naivi optimistiskais sižets grūti salīdzināms ar Migela de Servantesa Saavedras romānu. Tomēr balets jau gadu desmitiem saista skatītāju uzmanību, un šī iestudējuma nezūdošais valdzinājums ir dejas stihija.
Kritiķi pirmizrādes recenzijās neskopojās ar cildinājumiem, dēvējot jauno baletu par “krāšņu un bagātīgu greznumu it visā” – teatrālajā karnevāla aurā, sulīgi svelmainajās Spānijas noskaņās, sižeta kaislībās un, protams, virtuozajās, ugunīgajās dejās.

SĒRI KRĀCA JŪRAS VIĻŅI. Asa sižeta izrāde
2026-03-31 19:00 - 20:00, 2026-04-01 19:00 - 20:00 | Merķeļa iela 4
Vairāk info un biļetes: https://www.kvadrifrons.lv/play/62

LAI RUNĀ PUTNI. Dejas izrāde
2026-04-11 18:30 - 19:00 | VEIZĀNA DEJU SKOLA
Mēs dzīvojam to dzīvi, kurai mums pietika drosmes.
Ieskrieties un lidot.
“Manos būros dzīvo putni.
Jo es jau ar putniem.
Tad lai runā mani putni.”
Režija un horeogrāfija: Oļesja Putnāne
Organizators: PAnda.Dance factory
Dejotāji: Rūta Lāce, Anna Anča, Lote Neimane, Zanda Freimane, Elizabete Stola, Ance Prokopova, Marija Cvirkovska, Sanda Ukstiņa, Beāta Fokina

OBLICUS. Arhitektoniskā šķībdeja
2026-04-12 17:00 - 18:00 | Sabiles mākslas, kultūras un tūrisma centrs, Strautu iela 4, Sabiles, Latvia
Arhitektonskā šķībdeja “Oblicus”

Šis ir mans un Tavs laikmetīgais mīlas stāsts, mūsu laikmetīgā sutartīne.
Mūsu ambīciju, ievainojamības un izdeguma pašportrets.
Tas ir mans mēģinājums būt kopā ar Tevi. Mēģinājums saplūst ar Tevi, saglabājot sevi. Izgaist Tevī, ielocīt Tevi sevī.
Mākslā nav kompromisu – ir tikai patiesība – mana un Tava. Mana vai Tava.
Tieši tāpēc, ka es Tevi mīlu, es vairs negribu izvēlēties – mana vai Tava. Mans laika šķitums vai Tavs laika šķitums. Kur ir mūsu kopīgais laiks?

“Oblicus” ir aizrautīgs pētījums polifoniskās dejas pasaulē, ar mērķi radīt hipnotizējošu duetu, kurā savītos paralēli
ritmi un tiktu izcelta sajūta par personīgo un kopējo laika ritējumu pretstatīšanu. Koncepts “oblicus” – nedz paralēli,
nedz taisni, bet arī nedz kopā, nedz atsevišķi (no latīņu valodas slīpi vai šķībi), caurvij dejas, skaņas un gaismas kopējo
kompozīciju ar elegantu asimetriju, metaforiski atspoguļojot divu cilvēku savstarpējo attiecību nianses un centienus
saprasties. Iespaidīgajā horeogrāfijas gobelēnā divbalsīgās (kontrapunktētās) kustību ķēžu struktūras veidojas kā
izteiksmes pamatelementi, atspoguļojot ilgas pēc absolūtas saprašanās un neiespējamas saplūšanas vienā veselumā.
Šīs dejas Visumā laiks nav lineāra, nemainīga dimensija, bet drīzāk individuāli defragmentēts process, kas attīstās.
“Oblicus” ir metafizisks mīlas duets.

“Oblicus” tapis ar Valsts Kultūrkapitāla fonda, Rīgas Valstpilsētas pašvaldības, Latvijas Dejas informācijas centra, Horeogrāfu asociācijas un NVO nama atbalstu un atsevišķi darba attīstības posmi notika “HOROS” dejas rezidences ietvaros.

autori/izpildītāji – IevaKrish
mūzika – Kārlis Tone
gaismas – Jūlija Bondarenko
kostīmi – Ieva G.-Sants
producents – Tuvumi

HOW A SPIRAL WORKS. Laikmetīgās dejas un cirka izrāde
2026-04-16 19:00 - 20:00 | Rīgas cirks
Dejotāja, Gaisa akrobāte, Dramaturgs un virve satiekas kopīgā rotācijas pētījumā, kurā līdzdarbojas dejas, gaisa akrobātikas un karāšanās matos disciplīnas. Visi šeit ir saistīti un savienoti, visi cits citu ietekmē. Diviem jākļūst par vienu. “How a Spiral Works” ir aicinājums piebremzēt ātrumu. Iestudējuma meditatīvā daba met izaicinājumu ikdienas skrējienam.
Izrāde “How A Spiral Works” pēta attiecības starp kritienu, lidojumu un sevis notveršanu. Zemes un gaisa sadarbība vienojošas saites meklējumos. Katrs ilgojas atrast satikšanās punktu, taču to ir sarežģīti izdarīt, ja dzīvojat dažādās telpās. Divi salauzti gabali kopā veido vienu. Katrs mēģina pārvarēt savus individuālos šķēršļus, kas kavē, un palīdz viens otram sasniegt apstāšanās punktu. Izrāde ir mēģinājums atrast jaunus veidus, kā parādīt laikmetīgo cirku, izejot ārpus tā robežas, savienojoties ar deju, digitālo mākslu u.c. Tie ir jaunu perspektīvu un inovatīvu pielietojumu meklējumi, vienlaikus saglabājot skaistumu vienkāršībā.
“How a Spiral Works” ir unikāla, meditatīva, hipnotiska laikmetīgās dejas un cirka izrāde, kas apvieno laimetīgo deju, matu karāšanos un gaisa akrobātiku, ar atjaunotu Baltijas tautas mūziku un minimālismu.
Mākslinieki
Ideja un režija: Art For Rainy Days
Skatuves mākslinieces: Alise Bokaldere (LV), Izabelė Kuzelytė (LT)
Dramaturģija: Jason Dupree (UK)
Ieteicamais vecums: 7+
Izrādes garums: 45 min
Izrāde pieejama cilvēkiem:
Ratiņkrēslā,
Nedzirdīgajiem (maz teksta),
Cilvēkiem ar dzirdes traucējumiem (indukcijas cilpa)
Rīgas cirka arēnā un balkonā vietas nav numurētas un biļetes nav piesaistītas konkrētai sēdvietai – ierodoties uz pasākumu, katrs ieņem ērtākās vietas atbilstošajā biļešu zonā.
Tuvojoties izrāžu datumiem, biļešu cenas pieaugs.

CENTER #004
2026-04-24 - 2026-04-25

GMD FEST
2026-04-25 - 2026-04-26 | Arēna “Ogre”
Info: +371 29366654

IZ ZAĻA ZORA. Muzikāla skatuviskās dejas izrāde
2026-04-26 16:00 - 18:00 | Ogres novada Kultūras centrs

Martha Graham Dance Company 100th Anniversary
2026-05-15 19:00 - 21:00, 2026-05-16 19:00 - 21:00 | Dailes teātris
Pirmo reizi Latvijā, starptautiskās turnejas, kas veltīta leģendārās trupas simtgadei, ietvaros Rīgā viesosies Martha Graham Dance Company — kolektīvs, kas ir veidojis modernās dejas valodu un neatgriezeniski mainījis pasaules priekšstatu par to, kas ir skatuves māksla. Tā ir reta iespēja redzēt modernās dejas vēsturi tās pašos pamatos — dzīvu, aizraujošu, spēka un mākslinieciska skaidruma pilnu.
Trupu 1926. gadā dibināja Marta Grēma, viena no ievērojamākajām 20. gadsimta māksliniecēm. Tā kļuva par vecāko dejas kompāniju Amerikas Savienotajās Valstīs un pirmo integrēto dejas trupu valstī. Tieši šeit Grēma radīja savu revolucionāro contraction & release tehniku, iezīmējot jaunu ēru dejā, kas balstīta kustības patiesumā un tiešā emocionālā izpausmē. Viņas valoda izauga no fundamentālu cilvēka ķermeņa žestu izpētes, pārvēršoties dramatiskā, elektrizējošā horeogrāfijā, kas kļuva par alternatīvu klasiskajam baletam un vienlaikus tam līdzvērtīgu izteiksmes spēkā. Savā karjerā Grēma radīja 181 darbu, kļuva par pirmo dejotāju, kas uzstājusies Baltajā namā, par Amerikas kultūras vēstnieci un saņēma valsts augstāko civilo apbalvojumu — Brīvības medaļu. 1998. gadā žurnāls TIME viņu nosauca par “gadsimta dejotāju”.
Gandrīz simts gadus trupa saglabā un attīsta Grēmas mantojumu, joprojām būdama viena no atpazīstamākajām un cienītākajām dejas kompānijām pasaulē. Martha Graham Dance Company ir uzstājusies vairāk nekā piecdesmit valstīs un nozīmīgākajās Eiropas, Amerikas un Āzijas skatuvēs — no Metropolitan Opera un Carnegie Hall līdz Parīzes Operai, Koventgārdenam un Kenedija centram, kā arī kultūrvēsturiskās vietās, tostarp Gīzas piramīdu pakājē un senajā Heroda Atika odeonā Atēnu Akropolā. Trupa kļuva par radošo mājvietu tādiem horeogrāfijas milžiem kā Merss Kaningems, Pols Teilors, Glens Tetlijs— un sadarbojās ar izcilākajiem sava laika dejotājiem, tostarp Mihailu Barišņikovu, Margo Fonteinu, Rudolfu Nurijevu, Maiju Pļisecku, Mistiju Koplendu un citiem.
Mūsdienās Martha Graham Dance Company apvieno dibinātājas šedevrus ar spilgtāko 21. gadsimta horeogrāfu darbiem — Kyle Abraham, Sidi Larbi Cherkaoui, Nacho Duato, Mats Ek, Robert Wilson, Marie Chouinard, Lucinda Childs, Sonya Tayeh, Lar Lubovitch un daudziem citiem. Trupas dejotāji, nākuši no dažādām valstīm un kultūrām, izceļas ar izcilu plastisko kultūru: balstoties Grēmas tehnikā, viņi brīvi pāriet mūsdienu horeogrāfijas leksikā, apvienojot fizisku jaudu ar ievērojamu emocionālo precizitāti. Nav nejauši, ka The Washington Post viņus raksturo kā “vienus no virtuozākajiem un spēcīgākajiem dejotājiem, ko iespējams redzēt”, savukārt The New York Times — kā “vienu no lielākajām trupām pasaulē”.
Simtgades turnejas ietvaros Latvijas publikai būs iespēja redzēt Martas Grēmas autentiskos šedevrus — leģendārās izrādes “Diversion of Angels”, “Lamentation” un monumentālo, sociāli un emocionāli piesātināto baletu “Chronicle”, kuras radījusi un kostīmus tām veidojusi pati dibinātāja. Šie darbi ne tikai glabā modernās dejas vēsturi — tie to turpina veidot, kļūstot par dzīviem simboliem mākslinieciskajai revolūcijai, ko Grēma ieviesa pasaules skatuvē.
