DEJU SOĻI PAAUDZĒS. Latviešu skatuviskās dejas koncerts
2026-02-28 18:00 - 20:00 (Europe/Riga) | Burtnieku kultūras centrs
28. februārī plkst. 18.00 Burtnieku Kultūras centrā amatierkolektīvu deju koncerts “Deju soļi paaudzēs”. Ielūdz Valmieras Kultūras centra jauniešu deju kolektīvs “Sadancis” un draugi. Ieejas maksa 3 EUR.

ES SKATOS UZ SEVI. Laikmetīgās dejas izrāde
2026-02-28 18:30 - 19:00, 2026-03-01 16:30 - 17:00 | VEIZĀNA DEJU SKOLA
“Man diemžēl ļoti patīk aizdomāties par visām tām alternatīvajām pieredzēm, kuras varētu notikt, ja vien es sevī nejustu to trauksmi. Un tieši tā ar laika mašīnu savā prātā es bieži aizceļoju. Vai Tu arī tā ceļo?”
Laikmetīgās dejas izrāde “Es skatos uz sevi” apskata trauksmes radītās grūtības būt klātesošam, caur fiziskām idejām pētot trauksmaino stāvokli. Izrādes dejotāji šo izaicinājumu izjūt ar savstarpējām attiecībām, kas aicina nepadoties pirmajai reakcijai, pieņemt notiekošo un veikt darbības, kad tās tiek pieprasītas, kamēr skatītājs tiek aicināts būt klātesošs jau nonākot izrādes norises vietā.
Horeogrāfs: Nauris Miķelis Goba
Dejotāji: Anna Marija Puķe, Sabīne Neilande, Edvards Kurmiņš, Aigars Larionovs, Poļina Filippova, Mārīte Supe, Mārtiņš Emīls Aržanovskis
Dramaturģe: Elise Kundi-Matvejeva
Mūzikas autori: Erasmus Džons Talbots, Frederiks Rīds
Scenogrāfe: Margarita Germane
Ūnijas iela 8-K3, Rīga (Veizāna dejas skolas koncertzāle)

BEZSVARA KLUSUMS. Laikmetīgās dejas muzikāla izrāde
2026-02-28 19:00 - 20:00 | Dailes teātris
Starp ieelpu un izelpu rodas bezsvara klusums.
Mēs vēlamies dāvāt mirkli miera mūsdienu trauksmainajā pasaulē. Dejas izrāde “Bezsvara klusums” ir laikmetīgās dejas un dzīvas mūzikas sadarbība. Cieņa. Cilvēcība. Saskaņa.
Izrādē piedalās divi dejotāji un divi mūziķi, kuri kopā veido vienotu māksliniecisko telpu.
Deja: Linda Lejiņa-Grebina, Ģirts Bisenieks
Mūzika: Rihards Lībietis, Mārtiņš Miļevskis

Organizē: Radošās izaugsmes bulvāris

IZ ZAĻA ZORA. Muzikāla skatuviskās dejas izrāde
2026-02-28 19:00 - 21:00 | Liepājas Olimpiskais centrs
​​Latviešu skatuviskās dejas izrāde dzīvās mūzikas pavadījumā par mēslu talku Latgalē, kas ir veltīta Latgales cilvēkam.
Gaišas, priecīgas un enerģiskas 80 minūtes. Stāsta centrā ir meitene, kura apstiprina savu emocionālo piederību Latgalei un savām acīm izstāsta talkas stāstu, kas norisinās viņas pašas sētā. Izrāde balstās Latgales folkloras materiālos un cilvēku pieredzes stāstos, tāpēc izrādes valoda – latgaliešu.
Piedalās Latvijas Universitātes deju ansamblis “Pērle” un 13 dažādi mūziķi – muzikālā apvienība “Upes muzikanti”, grupa “Rūžupis veiri” un muzikālā apvienība Trio “Bille”.
Darba procesā un arī pirms tam ir secināts, ka latgalietis ir karsts, patiess un dabu mīlošs cilvēks. Cilvēks, kuram no sirds rūp cits cilvēks. Talka, īpaši mēslu talka ir kā svētki, kuri beidzas ar dzīrēm – puiši noskata meitas un otrādi – tā ir draiska un priecīga.
Horeogrāfs: Juris Gogulis
Režisori: Elīna Apsīte un Juris Gogulis
Scenogrāfe: Laura Šalma
Mūzikas aranžija: muzikālā apvienība “Upes muzikanti”
Tērpu detaļu mākslinieks: Rihards Pelnēns
Brauc tolkā-jem leidze draugus i kaimiņus. Ja nesagrib struodot, tad vysmoz pasver iz ļusteigu dzeivuošonu.

LU deju ansambļa “Pērle” mākslinieciskais vadītājs Raimonds Dzintars, repetitori Ignats Ančāns un Juris Gogulis
Izrādi rīko nodibinājums “Deju un dziesmu fonds”
Foto mākslinieks: Jānis Romanovskis
Grafikas dizains: Agate Salna

DRAKULA. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-04 19:00 - 21:00
Krāšņais, neoklasiskais Kšištofa Pastora balets ar Vojceha Kilara mūziku un Pāvela Hinovska libretu tapis pēc Brema Stokera pasaulslavenā romāna motīviem.
Jauniestudējuma muzikālais vadītājs ir Mārtiņš Ozoliņš, kostīmus un scenogrāfiju veidojuši Čārlzs Kjūsiks Smits un Fils R. Danielss, mūzikas aranžējuma autori ir Maikls Brets un Džošua Deiviss, gaismu mākslinieki – Džons Basvels un Džons Pols Perkokss, horeogrāfa asistenti – Simoneta Lizi un Sedriks Iņass, repetitori – Viktorija Jansone un Iļja Vlasenko.
Galvenās lomas jauniestudējumā atveidos Raimonds Martinovs, Antons Freimans (Drakula vecumā), Viktors Seiko, Filips Fedulovs (Drakula jaunībā), Jūlija Brauere, Sabīne Strokša un Jolanta Lubēja (Mīna), Kārlis Cīrulis, Aleksandrs Osadčijs (Džonatans), Ieva Rācene, Annija Kopštāle (Lūsija).
Balets “Drakula” pirmo reizi skatītāju vērtējumam tika nodots 2018. gadā Rietumaustrālijas baletā Pērtā. Iestudējums guvis lielu publikas un kritiķu atzinību, kā arī saņēmis vairākas balvas un nominācijas. Latvijas Nacionālajā baletā tas piedzīvo otro iestudējumu.
Balets tapis pēc īru rakstnieka Brema Stokera 19. gadsimta nogalē sarakstītā romāna “Drakula” motīviem, bet tā muzikālās partitūras pamatā ir poļu komponista Vojceha Kilara mūzika gotiskajai kinofilmai “Brema Stokera Drakula”, to papildinot ar simfoniskajiem skaņdarbiem un klaviermūziku.
“Lasot Brema Stokera romānu, es sapratu, ka šis stāsts ir par gadsimtiem ilgu mīlestību, kas ir stiprāka par bailēm, un upurēšanos. Drakula upurē savu mūžīgo dzīvi, lai glābtu Mīnu – sievieti, kas ir viņa mirušās sievas līdziniece un pret kuru viņš jūt mūžīgu mīlestību. Man šis stāsts šķita skaists un pievilcīgs plašai auditorijai. Negribēju veidot grotesku, kā bieži tiek darīts “Drakulas” interpretācijās, mans stāsts ir nopietns, bet, protams, tajā ir klātesoši arī tēli, kas sniegs mazu komisku atslodzi,” stāsta ievērojamais horeogrāfs Kšištofs Pastors, kura radošo rokrakstu Latvijas skatītāji jau iepazinuši baletos “Sidraba šķidrauts”, “Svētpavasaris”, “Karmena” “Bīstamie sakari’, “Tango” un “Bolero”.
Foto: Monta Tīģere.

"JAUNS AR VECU SADEJOJA"
2026-03-06 16:30 | Rīgas Latviešu biedrība
Rīgas Latviešu biedrības senioru deju kolektīvs “SenVIJA” un vidējās paaudzes deju kolektīvs “Vija” aicina uz pavasara sadancošanas koncertu “Jauns ar vecu sadejoja” 6. martā plkst. 19.00 Rīgas Latviešu biedrības Lielajā zālē.
Vairāk informācijas https://www.facebook.com/photo/?fbid=1207541428204896&set=a.496963529262693

ROMEO UN DŽULJETA – MONTEKARLO BALETS. Dailes teātris.
2026-03-06 19:00 | Dailes teātris
6. un 7. martā Dailes teātrī notiks Montekarlo baleta trupas (Les Ballets de Monte-Carlo) viesizrādes – Žana Kristofa Majo (Jean-Christophe Maillot) balets “Romeo un “Džuljeta”. Montekarlo Balets tiek uzskatīts par vienu no šībrīža prestižākajām baleta trupām visā pasaulē, un šis “Romeo un Džuljeta” iestudējums ir kļuvis par trupas vizītkarti un modernās baleta drāmas etalonu. Šī būs pirmā reize, kad trupa viesojas Latvijā.
Vairāk informācijas: https://www.bilesuparadize.lv/lv/performance/35124

VELTĪGĀ UZMANĪBA. Latvijas Nacionālā opera un balets.
2026-03-06 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Atraitne Simone vēlas savu vienīgo meitu Līzi izprecināt turīga zemes īpašnieka dēlam Alēnam, taču meitene mīl jauno zemnieku Kolā. Lai arī Simone dara visu, lai nepieļautu viņas meitas un Kolā attiecības, tomēr mīlētāji pārvar šķēršļus, un Simonei nākas samierināties ar meitas izvēli.
Veltīgā uzmanība ir viens no krāšņākajiem un līksmākajiem angļu horeogrāfa Frederika Eštona darbiem, kura pirmizrāde notika 1960. gadā Londonas Karaliskajā baletā. Par iedvesmas avotu tam kalpojis ievērojamā franču horeogrāfa Žana Dobervala (Jean Dauberval) 1789. gadā radītais darbs. Džons Lenčberijs (John Lanchbery) baletam aranžējis Luija Žozefa Ferdinanda Herolda radīto partitūru. Šis dzīvespriecīgais stāsts par pastorālu mīlestību turpina priecēt baleta izsmalcinātās mākslas cienītājus visā pasaulē.

Darbs tiek atskaņots ar Boosey & Hawkes Music Publishers Limited atļauju Oxford University Press vārdā.
Horeogrāfs: Frederiks Eštons

ROMEO UN DŽULJETA – MONTEKARLO BALETS. Dailes teātris.
2026-03-07 14:00, 2026-03-07 19:00

"LAI RĪB TAUTU ISTABIŅA"
2026-03-07 17:00 | Daugavpils Kultūras pilī (Smilšu ielā 92)
Vienības nama deju ansamblis „Laismeņa” un vidējās paaudzes deju kolektīvs “Laismeņa” uz kopīgu sadancošanu Daugavpils Kultūras pilī aicinājuši Ziemeļrīgas kultūras apvienības VEF Kultūras pils tautas deju kolektīvu “Zalktis” un vidējās paaudzes deju kolektīvu “Zalktis”, Rīgas pašvaldības Kultūras iestāžu apvienības koncertorganizācijas “Ave Sol” tautas deju ansambli “Teiksma”, vidējās paaudzes deju kolektīvu “DeTeiksma” un vidējās paaudzes deju kolektīvu “Teiksma”.
Vairāk informācijas: https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/166841

Koncerts "Danči Lielupes krastā"
2026-03-07 18:00 | Stalģenes sporta halle
7. martā plkst. 18.00 Staļģenes sporta hallē norisināsies koncerts “Danči Lielupes krastā”

PIE ZILĀS DONAVAS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-08 12:00 - 14:00, 2026-03-08 18:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Valšu karaļa Johana Štrausa brīnišķīgā mūzika iedvesmojusi romantisku baletu par izvēli starp mīlestību un skatuvi, sapņiem un realitāti. Pirmo reizi Rīgā “Pie zilās Donavas” tika uzvests 1957. gadā; 60 gadu laikā tas vairakkārt atjaunots un kļuvis par daļu no Latvijas baleta zelta fonda. Iestudējums tapis par godu šī baleta iestudētājas, leģendārās baletdejotājas, baletmeistares un pedagoģes Helēnas Tangijevas-Birznieces jubilejai.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs: Aivars Leimanis
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Ināra Gauja

ŅIŽINSKIS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-12 19:00 - 21:00 | Teātra nams “Jūras vārti”, Karlīnes iela 40, Vantspils
“Ņižinskis” ir horeogrāfa Marko Gekes laikmetīgā baleta izrāde par baletdejotāju un horeogrāfu Vaclavu Ņižinski. Tā atklāj Ņižinska dzīves nozīmīgākos brīžus uz skatuves un ārpus tās, parādot ciešo mākslas un neprāta saikni.
Desmit gadus Vaclavs Ņižinskis (1890–1950) bija leģendārā Sergeja Djagiļeva vadītā Krievu baleta (Ballets Russes) vadošais solists un horeogrāfs. Viņa virtuozie lēcieni un androgīnā harisma apbūra skatītājus, savukārt viņa pārdrošās horeogrāfijas provocēja skandālus. Mūža pēdējos trīsdesmit gadus mākslinieks pavadīja garīgās veselības ārstniecības iestādēs.
“Ņižinskis” pasaules pirmizrādi piedzīvoja dejas kompānijā Gauthier Dance Štutgartē 2016. gadā. Kopš tā laika iestudējums plaši izrādīts viesizrādēs visā pasaulē. 2017. gadā Marko Geke par šo iestudējumu saņēmis Itālijas dejas balvu Danza&Danza.
Horeogrāfs: Marko Geke
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozolinš
Diriģents: Aivis Greters
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Mihaela Špringere
Scenogrāfijas un kostīmu adaptācija LNOB: Mārvins Ots
Baleta dramaturģe: Estere Drēzene-Šabaka
Gaismu mākslinieks: Udo Hāberlands
Horeogrāfs-inscenētājs: Fabio Palombo

"Fresh Trades" hiphop un house batli
2026-03-14 00:00
Vairāk informācijas https://www.instagram.com/p/DTiAcuWDFLH/

"Mēs tiksimies martā..."
2026-03-14 16:00 - 17:00 | Carnikavas vidusskolas multizāle
Senioru deju kopa “TACIS” Carnikavā aicina uz deju kolektīvu koncertu ”Mēs tiksimies martā…”.

Dejas māja KURTUVĒ: ES ARĪ ESMU LATVIJA
2026-03-14 17:00 | KURTUVE, Valmiera
Latvija ir viena no valstīm, kas pret LGBTQ+ kopienu vēl joprojām mēģina cīnīties. Spilgts piemērs tam ir 2023. gada 9. novembra Saeimas sēde, kurā tika pieņemts Dzīvesbiedru likums. Tajā politiķis Edgars Tavars izteicās, ka “partnerības institūta pamatmērķis ir viendzimuma locekļiem dibināt ģimeni [..], melone nav banāns, ābols nav bumbieris”. Šāds izteikums skaidri norāda uz neizpratni par LGBTQ+ kopienas pārstāvjiem, kā arī par bailēm no netipiskas ģimenes. Izrādes idejas autors, horeogrāfs un izpildītājs Vladimirs Goršantovs saka, ka tas kopumā norāda uz vēlmi it visus sabiedrības locekļus “ielikt vienādās kastītēs”, un vēlas atkal atgādināt par sabiedrībā iesakņojušiem stereotipiem par dzimumlomām un LGBTQ+ kopienu. Aizvien nākas dzirdēt, ka LGBTQ+ pārstāvji paši izvēlas savu seksualitāti, jo, piemēram, tas tagad esot stilīgi. Ja jau šādi par šīm tēmām tiek diskutēts Saeimā, kuru ievēl Latvijas sabiedrība, skaidrs, ka par šo tēmu ir aktuāli aizvien runāt. Ar savu darbu viņš vēlas pielikt roku homofobijas samazināšanai Latvijā.
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/166590

Laikmetīgās dejas izrāde "Sava vieta"
2026-03-14 17:00 | Emīla Dārziņa koncertzāle
14. martā plkst. 17.00 Emīla Dārziņa koncertzālē notiks Dmitrija Gaitjukeviča laikmetīgās dejas izrāde “Sava vieta”, kas tapusi sadarbībā ar Rīgas Baleta skolas laikmetīgās dejas programmas izlaiduma kursa audzēknēm. “Sava vieta” pēta piederības un identitātes tēmu mūsdienu pasaulē: tā risina robežas starp kolektīvo un individuālo — starp vēlmi būt daļai no kopuma un nepieciešamību saglabāt savu personisko balsi.
Vairāk informācijas https://dance.lv/atkartoti-iestudeta-dmitrija-gaitjukevica-izrade-sava-vieta/

DEJU KOLEKTĪVA "RAKSTI" KONCERTS "MĒS"
2026-03-14 18:00 | Ogres novada Kultūras centrs
MĒS – tas ir stāsts par kopā radušos spēku. Par to, kā dažādi cilvēki, dažādas pieredzes un dažādi ceļi savijas vienā ritmā. Mūsu kolektīvs nav tikai deja – tā ir vide, kur dzimst draudzības, kur top tradīcijas, kur katra balss un katrs solis ir nozīmīgs.
Koncertā piedalās VPDK “Raksti”, VPDK “Augšup”, VPDK “Gatve”, VPDK “Laismena”, VPDK “Līdums”, VPDK “Ūsiņš”, VPDK “Vektors”, TDA “Ogre”, TDA “Vektors”, BJDK “Pīlādzītis”
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/166569

"Caur mākoņu lapiņām"
2026-03-14 18:00
JDK “Daugaviņa” aicina visus uz koncertu “Caur mākoņu lapiņām”

Dejas māja KURTUVĒ: SAVĒJĀ UN SVEŠĀ
2026-03-14 18:30 | KURTUVE, Valmiera
Laikmetīgās dejas izrādē “Savējā un svešā” horeogrāfe un dejotāja Marija Saveiko, apvienojot kustību, dzīvo mūziku un gaismu, dalās personīgajā pieredzē par savu identitāti un piederības izjūtu Latvijā. Marija nāk no krievu-baltkrievu ģimenes, ir uzaugusi Latvijā – valstī, kuras brīvība ir tikpat jauna kā viņas paaudze. Šodien viņa dzīvo laikā, kad Krievijas karš Ukrainā vēl vairāk Latvijas kultūrtelpā saasinājis tā saukto “nacionālo jautājumu”. Šī izrāde ir Marijas personīgā refleksija par sevis meklējumiem laiktelpā, kurā satiekas dažādi skatpunkti, identitātes un kultūras.
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/166590

ŽIZELE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-14 19:00 - 21:00
„Žizele” ir viens no pirmajiem lielajiem romantisma baletiem un viens no retajiem, kas saglabājies līdz mūsdienām. Uz lauku ciemata idilles fona risinās stāsts par naivās meitenes nodoto mīlestību, ārprātu un dzīvi pēc nāves baisi skaistajā pasaulē, kurā valda vilas – atriebīgi pieviltu sieviešu rēgi.

HYPER WEEKEND BALTICS
2026-03-15 | J. Asara iela 13
Vairāk info: https://www.facebook.com/events/1256782189630708?acontext=%7B%22event_action_history%22%3A[%7B%22surface%22%3A%22home%22%7D%2C%7B%22mechanism%22%3A%22search_results%22%2C%22surface%22%3A%22search%22%7D]%2C%22ref_notif_type%22%3Anull%7D

Dejas māja KURTUVĒ: Trauslais spēks
2026-03-15 17:00 - 18:00 | KURTUVE, Valmiera
15. martā plkst. 17.00 – laikmetīgās dejas izrāde “Trauslais spēks” | PIRMIZRĀDE, horeogrāfe Lelde Feldmane
Izrādes radošā komanda
Horeogrāfe: Lelde Feldmane
Izpildītājas: Lelde Feldmane, Leonilla Upeniece, Niola Ose, Beāte Ēķe, Elizabete Ļaksa
Gaismu māksliniece: Leilia Mukhamatgalieva
Tehnisko risinājumu autors: Andris Zeļonka
Producente: Lelde Feldmane
Līdzproducents: Rīgas cirks
Izrādē “Trauslais spēks” māksliniece Lelde Feldmane caur kustību, akrobātiku un vārdu transformē personisko pieredzi izteiksmes valodā, ko caurvij spēks un jūtīgums, izturība un ievainojamība. Izrādes centrā ir vertikāls pilons, kas kļūst par pasaules asi – axis mundi –, un vienlaikus ir gan balsts, gan izaicinājums, aicinot mākslinieci izzināt līdzsvaru starp spēku un trauslumu. Ciešā kontaktā ar dejotāju grupu, caur savstarpēju uzticēšanos un kopīgu kustību Lelde Feldmane panāk levitācijas ilūziju – stāvokli, kur ķermenis pretojas smagumam un atveras attiecībām. Šī fiziskā prakse kļūst par simbolisku telpu, kurā iemiesojas rūpes, atbildība un klusa, bet spēcīga līdzcietība.
“Trauslais spēks” ir dziedniecisks darbs par apzinātu līdzcietības spēku – par rūpēm, atbildības uzņemšanos un sevis veltīšanu otram. Šī klusā, bieži neredzamā pašatdeve iemieso vienu no drosmīgākajām un spēcīgākajām mīlestības formām. Tā ir brīdis, kur rūpes kļūst redzamas – žests apzinātas līdzcietības spēkam, par rūpēm, atbildību un sevis veltīšanu otram.

Dejas māja KURTUVĒ: Ar acīm ciet
2026-03-15 18:30 - 19:30 | KURTUVE, Valmiera
15. martā plkst. 18.30 – laikmetīgās dejas izrāde “Ar acīm ciet”, horeogrāfe Elīna Gaitjukeviča
Izrādes radošā komanda
Izrādes idejas autore: Elīna Gaitjukeviča
Izrādes horeogrāfi: Elīna Gaitjukeviča, Dmitrijs Gaitjukevičs un dejotāji
Mūzikas autors un izpildītājs: Martin. Jo. Johnsons (Mārtiņš Jansons, latviešu indie mūzikas grupas “100 baltas dvēseles” līderis)
Gaismu mākslinieks: Niks Cipruss
Izpildītāji: deju grupas “Ritms” pamatsastāva dejotāji
Izrādes pamats ir veidojies, tieši caur jauniešu sajūtu prizmu pētot bailes. Ar kādām baiļu izjūtām mūsdienās saskaras jaunieši, kā viņi izprot šo baiļu cēloņus un mēģina ar tiem tikt galā?

SAVĒJĀ UN SVEŠĀ. Izrāde
2026-03-18 19:00 - 20:00 | Ģertrūdes ielas teātris
Cik daudz mēs varam izvēlēties, kas esam, un cik daudz mūsos vienmēr paliks tas, kas bijis pirms mums? Žans Pols Sartrs ir teicis: “Cilvēks ir tas, ko viņš pats no sevis izveido”, tomēr ikvienam no mums ir konkrēts sākumpunkts – ķermenis, vide, kultūra un tā brīža vēsturiskais konteksts, kurā piedzimstam. Vai iespējams pilnībā atbrīvoties no tā, kas mūs veidojis? Kā savu dzīvi izjūt cilvēks, kas ir piederīgs divām kultūrām, divām valodām?
Laikmetīgās dejas izrādē “Savējā un svešā” horeogrāfe un dejotāja Marijas Saveiko apvienojot kustību, dzīvo mūziku un gaismu dalās personīgajā pieredzē par savu identitāti un piederības izjūtu Latvijā. Marija nākusi no krievu-baltkrievu ģimenes, uzaugusi Latvijā – valstī, kuras brīvība ir tikpat jauna kā viņas paaudze. Šodien viņa dzīvo laikā, kad Krievijas karš Ukrainā vēl vairāk Latvijas kultūrtelpā saasinājis tā saukto “nacionālo jautājumu”. Šī izrāde ir Marijas personīgā refleksija par sevis meklējumiem laiktelpā, kurā satiekas dažādi skatpunkti, identitātes un kultūras.
Mēs dzīvojam laikā, kad pasauli šķeļ konflikti, kad senie jautājumi par to, kas ir “mūsējie” un kas – “svešie”, atkal un atkal atgriežas. Bet varbūt svešais nav kāds cits? Varbūt reizēm svešais ir tas, kurš pats sevi par tādu uzskata? Vai piederība ir kaut kas, ko mums piešķir citi, vai arī tā ir izvēle, kas dzimst mūsos pašos?
“Savējā un svešā” ir aicinājums sajust – ar ķermeni, ar sirdi. Šī izrāde nav tikai stāsts par vienu cilvēku – tā ir atbalss no tiem, kas turpina meklēt un rast sevi pasaulē, kas nemitīgi mainās. Izrāde uzdod jautājumus, kas skar ne tikai Latviju, bet arī pasauli kopumā, atgādinot – neatkarīgi no etniskās izcelsmes, dzimuma vai reliģijas, mēs visi esam daļa no kopīgas cilvēces pieredzes.
Pēc izrādes skatītāji ir aicināti uzkavēties uz sarunu ar radošo komandu, lai reflektētu par redzēto.

Par izrādi

ESMERALDA
2026-03-19 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

FESTIVĀLS BLUSU BALLE
2026-03-20 19:00 - 2026-03-21 00:00
Blusu ballē divu dienu garumā tradīcijas satiksies ar jaunām vēsmām, un katrs varēs atrast sev tīkamāko ritmu. Līdzīgi kā krāmu jeb blusu tirgū, arī šeit uzmirdzēs apslēptas pērles – no sen zināmām melodijām līdz pavisam jauniem atklājumiem, kas iedvesmos gan dejotājus, gan muzikantus.

Pasākuma mērķis ir stiprināt danču tradīciju Rīgā un paplašināt ierasto danču repertuāru – lai līdzās ierastajiem pāru dančiem atdzīvotos arī polkas, valši un balfolk dejas, kas šobrīd ir plaši pazīstamas Eiropā, un pamazām savu popularitāti iegūst arī Latvijā.
Vairāk informācijas https://folkdance.lv/event/blusu-balle-2026-03-20/ un https://ekase.lv/lv/events/view/302
