TĀ LUSTĪGI DZĪVOJAM! VPDK "SUDMALIŅAS" 25 gadu jubilejas koncerts
2026-02-21 18:00 - 20:00 (Europe/Riga) | Nīcas kultūras nams

AIZ. TDK "Zalktis" koncerts
2026-02-21 18:00 - 20:00 | VEF kultūras pils
Kas ir tur – aiz? Aiz Daugavas? Aiz ezera? Aiz horizonta?
Aizsapņoties, aizdomāties, aizdziedāties. Aizskatīties acīs un aizrauties. Satikties, lai aizvirpuļotu dejā, kopīgās sajūtās un īstā priekā koncertā “Aiz” 21.februārī plkst. 18.00 VEF Kultūras pils Lielajā zālē aicina TDK un VPDK “Zalktis”.
Kopā aizdejosies TDA un VPDK “Zīle” , JDK “Delveri” un VPDK “Delve”, TDA “Diždancis”,
DA un VPDK “Laismeņa”, TDA “Ritenītis” und TDK “Skabardzēni” 1.grupa.

OBLICUS. Arhitektoniskā šķībdeja
2026-02-22 17:00 - 18:00, 2026-04-12 17:00 - 18:00 | Sabiles mākslas, kultūras un tūrisma centrs, Strautu iela 4, Sabiles, Latvia
Arhitektonskā šķībdeja “Oblicus”

Šis ir mans un Tavs laikmetīgais mīlas stāsts, mūsu laikmetīgā sutartīne.
Mūsu ambīciju, ievainojamības un izdeguma pašportrets.
Tas ir mans mēģinājums būt kopā ar Tevi. Mēģinājums saplūst ar Tevi, saglabājot sevi. Izgaist Tevī, ielocīt Tevi sevī.
Mākslā nav kompromisu – ir tikai patiesība – mana un Tava. Mana vai Tava.
Tieši tāpēc, ka es Tevi mīlu, es vairs negribu izvēlēties – mana vai Tava. Mans laika šķitums vai Tavs laika šķitums. Kur ir mūsu kopīgais laiks?

“Oblicus” ir aizrautīgs pētījums polifoniskās dejas pasaulē, ar mērķi radīt hipnotizējošu duetu, kurā savītos paralēli
ritmi un tiktu izcelta sajūta par personīgo un kopējo laika ritējumu pretstatīšanu. Koncepts “oblicus” – nedz paralēli,
nedz taisni, bet arī nedz kopā, nedz atsevišķi (no latīņu valodas slīpi vai šķībi), caurvij dejas, skaņas un gaismas kopējo
kompozīciju ar elegantu asimetriju, metaforiski atspoguļojot divu cilvēku savstarpējo attiecību nianses un centienus
saprasties. Iespaidīgajā horeogrāfijas gobelēnā divbalsīgās (kontrapunktētās) kustību ķēžu struktūras veidojas kā
izteiksmes pamatelementi, atspoguļojot ilgas pēc absolūtas saprašanās un neiespējamas saplūšanas vienā veselumā.
Šīs dejas Visumā laiks nav lineāra, nemainīga dimensija, bet drīzāk individuāli defragmentēts process, kas attīstās.
“Oblicus” ir metafizisks mīlas duets.

“Oblicus” tapis ar Valsts Kultūrkapitāla fonda, Rīgas Valstpilsētas pašvaldības, Latvijas Dejas informācijas centra, Horeogrāfu asociācijas un NVO nama atbalstu un atsevišķi darba attīstības posmi notika “HOROS” dejas rezidences ietvaros.

autori/izpildītāji – IevaKrish
mūzika – Kārlis Tone
gaismas – Jūlija Bondarenko
kostīmi – Ieva G.-Sants
producents – Tuvumi

ŽIZELE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-02-22 18:00 - 20:00, 2026-03-14 19:00 - 21:00
„Žizele” ir viens no pirmajiem lielajiem romantisma baletiem un viens no retajiem, kas saglabājies līdz mūsdienām. Uz lauku ciemata idilles fona risinās stāsts par naivās meitenes nodoto mīlestību, ārprātu un dzīvi pēc nāves baisi skaistajā pasaulē, kurā valda vilas – atriebīgi pieviltu sieviešu rēgi.

KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM). KAKTUSI
2026-02-25 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM)
Amerikāņu horeogrāfa Džeroma Robinsa (1918-1998) balets Koncerts (jeb Briesmas ikvienam) ir komiska parodija par klasiskās mūzikas klausītājiem. Izrādes darbība norisinās Friderika Šopēna klaviermūzikas koncertā, kas tā apmeklētājus aizvilina domu un iztēles dzīlēs. Iedomu tēli atdzīvojas, atklājot cilvēku vājības un fantāzijas plašumus. Koncerts (jeb Briesmas ikvienam), radīts 1956. gadā, ir publiku priecējošs darbs, kas ar smaidu ļauj paskatīties uz mūsu pašu burvīgajiem trūkumiem un īpatnībām.
Džeroms Robinss ir rakstījis: “Viena no koncerta apmeklējuma baudām ir iespēja pilnībā iegrimt mūzikas klausīšanās procesā. Mūsu iztēlē neapzināti sāk veidoties tēli un ainas, kuru formu un virzienus ietekmē gan dzirdētā mūzika, gan programmiņas saturs, gan klausītāja personīgie sapņi, problēmas un fantāzijas. Tieši Šopēna mūzikai ir raksturīgi izdomāti, “ieprogrammēti” nosaukumi, piemēram, Tauriņa etīde, Minūtes valsis, Lietus lāšu prelūdija un citi.”
KAKTUSI
Zviedru jaunā horeogrāfa Aleksandra Ekmaņa (1984) laikmetīgais balets Kaktusi ir veltīts mākslas kritikai. “Šis darbs ir par to, kā mēs vērojam mākslu un bieži jūtam vajadzību to analizēt un “saprast”. Ticu, ka nav viena pareiza veida, kā to darīt, un ka katrs mākslu var interpretēt un pieredzēt tā, kā vēlas. Iespējams, tā būs tikai sajūta, ko nevar izskaidrot, vai varbūt vēstījums būs labi saprotams. [..] KAKTUSI radās manas dzīves periodā, kad biju ļoti apjucis un apbēdināts ikreiz, kad kāds rakstīja par manu darbu. Man šķita, nav godīgi, ka viens cilvēks sēž un savā ziņā izlemj visu citu vietā, par ko ir izrāde,” stāsta horeogrāfs Aleksandrs Ekmans.
Izrādē stīgu kvarteta izpildījumā skan Franča Jozefa Haidna, Ludviga van Bēthovena un Franča Šūberta mūzika. Iestudējums pirmizrādīts Nīderlandes dejas teātrī II 2010. gadā.

APBURTĀ PRINCESE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-02-27 19:00 - 21:00, 2026-02-28 15:00 - 17:00
Pasaka par simtgadu miegā aizmigušu skaistu princesi, ko atmodina drosmīga prinča skūpsts. Čaikovska brīnišķīgā mūzika un iestudējuma krāšņais skatuves noformējums ved uz brīnumzemi, kurā mīt fejas, pasaku tēli, princeses un ļaundari. Baletā saglabāta Mariusa Petipā oriģinālā horeogrāfija.

SIRDĪS DEJA MIRDZ. Koncerts
2026-02-28 18:00 - 20:00 | Kultūras pils ZIEMEĻBLĀZMA
Pārdaugavas kultūras apvienības Kultūras centra “Imanta” jauniešu deju kolektīvs “Imanta” turpina tradīciju un aicina uz koncertu, kurā tiksies ar draugu kolektīviem no Jelgavas, Lielvārdes, Ādažiem, Ķekavas un Rīgas. Koncertā varēs ielūkoties arī gaidāmajā Tautas deju ansambļu un jauniešu dejotāju svētku programmā, kas 2026. gada maijā notiks Liepājā, kā arī varēs skatīt horeogrāfijas no koncerta dalībnieku repertuāra.
Koncertā piedalīsies: Tautas deju ansambļi “Jaunība” (Jelgava), “Sprigulītis”(Ādaži), “Teiksma”(Rīga), “Zīle” (Ķekava), jauniešu deju kolektīvi “Imanta”(Rīga) un “Pūpolītis” (Lielvārde), vidējās paaudzes deju kolektīvi “Imanta” un “DeTeiksma” (Rīga).
Pasākumu organizē Rīgas valstspilsētas pašvaldības iestāde “Pārdaugavas kultūras apvienība”.

RUDZU DANČI. Koncerts
2026-02-28 18:00 - 20:00 | Ropažu kultūras centrs

ES SKATOS UZ SEVI. Laikmetīgās dejas izrāde
2026-02-28 18:30 - 19:00, 2026-03-01 16:30 - 17:00 | VEIZĀNA DEJU SKOLA
“Man diemžēl ļoti patīk aizdomāties par visām tām alternatīvajām pieredzēm, kuras varētu notikt, ja vien es sevī nejustu to trauksmi. Un tieši tā ar laika mašīnu savā prātā es bieži aizceļoju. Vai Tu arī tā ceļo?”
Laikmetīgās dejas izrāde “Es skatos uz sevi” apskata trauksmes radītās grūtības būt klātesošam, caur fiziskām idejām pētot trauksmaino stāvokli. Izrādes dejotāji šo izaicinājumu izjūt ar savstarpējām attiecībām, kas aicina nepadoties pirmajai reakcijai, pieņemt notiekošo un veikt darbības, kad tās tiek pieprasītas, kamēr skatītājs tiek aicināts būt klātesošs jau nonākot izrādes norises vietā.
Horeogrāfs: Nauris Miķelis Goba
Dejotāji: Anna Marija Puķe, Sabīne Neilande, Edvards Kurmiņš, Aigars Larionovs, Poļina Filippova, Mārīte Supe, Mārtiņš Emīls Aržanovskis
Dramaturģe: Elise Kundi-Matvejeva
Mūzikas autori: Erasmus Džons Talbots, Frederiks Rīds
Scenogrāfe: Margarita Germane
Ūnijas iela 8-K3, Rīga (Veizāna dejas skolas koncertzāle)

BEZSVARA KLUSUMS. Laikmetīgās dejas muzikāla izrāde
2026-02-28 19:00 - 20:00 | Dailes teātris
Starp ieelpu un izelpu rodas bezsvara klusums.
Mēs vēlamies dāvāt mirkli miera mūsdienu trauksmainajā pasaulē. Dejas izrāde “Bezsvara klusums” ir laikmetīgās dejas un dzīvas mūzikas sadarbība. Cieņa. Cilvēcība. Saskaņa.
Izrādē piedalās divi dejotāji un divi mūziķi, kuri kopā veido vienotu māksliniecisko telpu.
Deja: Linda Lejiņa-Grebina, Ģirts Bisenieks
Mūzika: Rihards Lībietis, Mārtiņš Miļevskis

Organizē: Radošās izaugsmes bulvāris

IZ ZAĻA ZORA. Muzikāla skatuviskās dejas izrāde
2026-02-28 19:00 - 21:00 | Liepājas Olimpiskais centrs
​​Latviešu skatuviskās dejas izrāde dzīvās mūzikas pavadījumā par mēslu talku Latgalē, kas ir veltīta Latgales cilvēkam.
Gaišas, priecīgas un enerģiskas 80 minūtes. Stāsta centrā ir meitene, kura apstiprina savu emocionālo piederību Latgalei un savām acīm izstāsta talkas stāstu, kas norisinās viņas pašas sētā. Izrāde balstās Latgales folkloras materiālos un cilvēku pieredzes stāstos, tāpēc izrādes valoda – latgaliešu.
Piedalās Latvijas Universitātes deju ansamblis “Pērle” un 13 dažādi mūziķi – muzikālā apvienība “Upes muzikanti”, grupa “Rūžupis veiri” un muzikālā apvienība Trio “Bille”.
Darba procesā un arī pirms tam ir secināts, ka latgalietis ir karsts, patiess un dabu mīlošs cilvēks. Cilvēks, kuram no sirds rūp cits cilvēks. Talka, īpaši mēslu talka ir kā svētki, kuri beidzas ar dzīrēm – puiši noskata meitas un otrādi – tā ir draiska un priecīga.
Horeogrāfs: Juris Gogulis
Režisori: Elīna Apsīte un Juris Gogulis
Scenogrāfe: Laura Šalma
Mūzikas aranžija: muzikālā apvienība “Upes muzikanti”
Tērpu detaļu mākslinieks: Rihards Pelnēns
Brauc tolkā-jem leidze draugus i kaimiņus. Ja nesagrib struodot, tad vysmoz pasver iz ļusteigu dzeivuošonu.

LU deju ansambļa “Pērle” mākslinieciskais vadītājs Raimonds Dzintars, repetitori Ignats Ančāns un Juris Gogulis
Izrādi rīko nodibinājums “Deju un dziesmu fonds”
Foto mākslinieks: Jānis Romanovskis
Grafikas dizains: Agate Salna

DRAKULA. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-04 19:00 - 21:00
Krāšņais, neoklasiskais Kšištofa Pastora balets ar Vojceha Kilara mūziku un Pāvela Hinovska libretu tapis pēc Brema Stokera pasaulslavenā romāna motīviem.
Jauniestudējuma muzikālais vadītājs ir Mārtiņš Ozoliņš, kostīmus un scenogrāfiju veidojuši Čārlzs Kjūsiks Smits un Fils R. Danielss, mūzikas aranžējuma autori ir Maikls Brets un Džošua Deiviss, gaismu mākslinieki – Džons Basvels un Džons Pols Perkokss, horeogrāfa asistenti – Simoneta Lizi un Sedriks Iņass, repetitori – Viktorija Jansone un Iļja Vlasenko.
Galvenās lomas jauniestudējumā atveidos Raimonds Martinovs, Antons Freimans (Drakula vecumā), Viktors Seiko, Filips Fedulovs (Drakula jaunībā), Jūlija Brauere, Sabīne Strokša un Jolanta Lubēja (Mīna), Kārlis Cīrulis, Aleksandrs Osadčijs (Džonatans), Ieva Rācene, Annija Kopštāle (Lūsija).
Balets “Drakula” pirmo reizi skatītāju vērtējumam tika nodots 2018. gadā Rietumaustrālijas baletā Pērtā. Iestudējums guvis lielu publikas un kritiķu atzinību, kā arī saņēmis vairākas balvas un nominācijas. Latvijas Nacionālajā baletā tas piedzīvo otro iestudējumu.
Balets tapis pēc īru rakstnieka Brema Stokera 19. gadsimta nogalē sarakstītā romāna “Drakula” motīviem, bet tā muzikālās partitūras pamatā ir poļu komponista Vojceha Kilara mūzika gotiskajai kinofilmai “Brema Stokera Drakula”, to papildinot ar simfoniskajiem skaņdarbiem un klaviermūziku.
“Lasot Brema Stokera romānu, es sapratu, ka šis stāsts ir par gadsimtiem ilgu mīlestību, kas ir stiprāka par bailēm, un upurēšanos. Drakula upurē savu mūžīgo dzīvi, lai glābtu Mīnu – sievieti, kas ir viņa mirušās sievas līdziniece un pret kuru viņš jūt mūžīgu mīlestību. Man šis stāsts šķita skaists un pievilcīgs plašai auditorijai. Negribēju veidot grotesku, kā bieži tiek darīts “Drakulas” interpretācijās, mans stāsts ir nopietns, bet, protams, tajā ir klātesoši arī tēli, kas sniegs mazu komisku atslodzi,” stāsta ievērojamais horeogrāfs Kšištofs Pastors, kura radošo rokrakstu Latvijas skatītāji jau iepazinuši baletos “Sidraba šķidrauts”, “Svētpavasaris”, “Karmena” “Bīstamie sakari’, “Tango” un “Bolero”.
Foto: Monta Tīģere.

VELTĪGĀ UZMANĪBA. Latvijas Nacionālā opera un balets.
2026-03-06 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Atraitne Simone vēlas savu vienīgo meitu Līzi izprecināt turīga zemes īpašnieka dēlam Alēnam, taču meitene mīl jauno zemnieku Kolā. Lai arī Simone dara visu, lai nepieļautu viņas meitas un Kolā attiecības, tomēr mīlētāji pārvar šķēršļus, un Simonei nākas samierināties ar meitas izvēli.
Veltīgā uzmanība ir viens no krāšņākajiem un līksmākajiem angļu horeogrāfa Frederika Eštona darbiem, kura pirmizrāde notika 1960. gadā Londonas Karaliskajā baletā. Par iedvesmas avotu tam kalpojis ievērojamā franču horeogrāfa Žana Dobervala (Jean Dauberval) 1789. gadā radītais darbs. Džons Lenčberijs (John Lanchbery) baletam aranžējis Luija Žozefa Ferdinanda Herolda radīto partitūru. Šis dzīvespriecīgais stāsts par pastorālu mīlestību turpina priecēt baleta izsmalcinātās mākslas cienītājus visā pasaulē.

Darbs tiek atskaņots ar Boosey & Hawkes Music Publishers Limited atļauju Oxford University Press vārdā.
Horeogrāfs: Frederiks Eštons

PIE ZILĀS DONAVAS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-08 12:00 - 14:00, 2026-03-08 18:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Valšu karaļa Johana Štrausa brīnišķīgā mūzika iedvesmojusi romantisku baletu par izvēli starp mīlestību un skatuvi, sapņiem un realitāti. Pirmo reizi Rīgā “Pie zilās Donavas” tika uzvests 1957. gadā; 60 gadu laikā tas vairakkārt atjaunots un kļuvis par daļu no Latvijas baleta zelta fonda. Iestudējums tapis par godu šī baleta iestudētājas, leģendārās baletdejotājas, baletmeistares un pedagoģes Helēnas Tangijevas-Birznieces jubilejai.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs: Aivars Leimanis
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Ināra Gauja

ŅIŽINSKIS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-12 19:00 - 21:00 | Teātra nams “Jūras vārti”, Karlīnes iela 40, Vantspils
“Ņižinskis” ir horeogrāfa Marko Gekes laikmetīgā baleta izrāde par baletdejotāju un horeogrāfu Vaclavu Ņižinski. Tā atklāj Ņižinska dzīves nozīmīgākos brīžus uz skatuves un ārpus tās, parādot ciešo mākslas un neprāta saikni.
Desmit gadus Vaclavs Ņižinskis (1890–1950) bija leģendārā Sergeja Djagiļeva vadītā Krievu baleta (Ballets Russes) vadošais solists un horeogrāfs. Viņa virtuozie lēcieni un androgīnā harisma apbūra skatītājus, savukārt viņa pārdrošās horeogrāfijas provocēja skandālus. Mūža pēdējos trīsdesmit gadus mākslinieks pavadīja garīgās veselības ārstniecības iestādēs.
“Ņižinskis” pasaules pirmizrādi piedzīvoja dejas kompānijā Gauthier Dance Štutgartē 2016. gadā. Kopš tā laika iestudējums plaši izrādīts viesizrādēs visā pasaulē. 2017. gadā Marko Geke par šo iestudējumu saņēmis Itālijas dejas balvu Danza&Danza.
Horeogrāfs: Marko Geke
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozolinš
Diriģents: Aivis Greters
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Mihaela Špringere
Scenogrāfijas un kostīmu adaptācija LNOB: Mārvins Ots
Baleta dramaturģe: Estere Drēzene-Šabaka
Gaismu mākslinieks: Udo Hāberlands
Horeogrāfs-inscenētājs: Fabio Palombo

SAVĒJĀ UN SVEŠĀ. Izrāde
2026-03-18 19:00 - 20:00 | Ģertrūdes ielas teātris
Cik daudz mēs varam izvēlēties, kas esam, un cik daudz mūsos vienmēr paliks tas, kas bijis pirms mums? Žans Pols Sartrs ir teicis: “Cilvēks ir tas, ko viņš pats no sevis izveido”, tomēr ikvienam no mums ir konkrēts sākumpunkts – ķermenis, vide, kultūra un tā brīža vēsturiskais konteksts, kurā piedzimstam. Vai iespējams pilnībā atbrīvoties no tā, kas mūs veidojis? Kā savu dzīvi izjūt cilvēks, kas ir piederīgs divām kultūrām, divām valodām?
Laikmetīgās dejas izrādē “Savējā un svešā” horeogrāfe un dejotāja Marijas Saveiko apvienojot kustību, dzīvo mūziku un gaismu dalās personīgajā pieredzē par savu identitāti un piederības izjūtu Latvijā. Marija nākusi no krievu-baltkrievu ģimenes, uzaugusi Latvijā – valstī, kuras brīvība ir tikpat jauna kā viņas paaudze. Šodien viņa dzīvo laikā, kad Krievijas karš Ukrainā vēl vairāk Latvijas kultūrtelpā saasinājis tā saukto “nacionālo jautājumu”. Šī izrāde ir Marijas personīgā refleksija par sevis meklējumiem laiktelpā, kurā satiekas dažādi skatpunkti, identitātes un kultūras.
Mēs dzīvojam laikā, kad pasauli šķeļ konflikti, kad senie jautājumi par to, kas ir “mūsējie” un kas – “svešie”, atkal un atkal atgriežas. Bet varbūt svešais nav kāds cits? Varbūt reizēm svešais ir tas, kurš pats sevi par tādu uzskata? Vai piederība ir kaut kas, ko mums piešķir citi, vai arī tā ir izvēle, kas dzimst mūsos pašos?
“Savējā un svešā” ir aicinājums sajust – ar ķermeni, ar sirdi. Šī izrāde nav tikai stāsts par vienu cilvēku – tā ir atbalss no tiem, kas turpina meklēt un rast sevi pasaulē, kas nemitīgi mainās. Izrāde uzdod jautājumus, kas skar ne tikai Latviju, bet arī pasauli kopumā, atgādinot – neatkarīgi no etniskās izcelsmes, dzimuma vai reliģijas, mēs visi esam daļa no kopīgas cilvēces pieredzes.
Pēc izrādes skatītāji ir aicināti uzkavēties uz sarunu ar radošo komandu, lai reflektētu par redzēto.

Par izrādi

ESMERALDA
2026-03-19 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

ANTONIJA #SILMAČI. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-21 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Komponists Juris Karlsons
Horeogrāfs Aivars Leimanis
Muzikālais vadītājs un diriģents Mārtiņš Ozoliņš
Diriģents Jānis Liepiņš
Scenogrāfs Mārtiņš Vilkārsis
Kostīmu māksliniece Anna Heinrihsone
Reibinoši zied vasara, saule kāpj kalnā pretī Jāņu naktij, un reibst arī Silmaču saimnieces Antonijas mīlestības izslāpusī sirds… Balets Antonija #Silmači ir romantiski dramatisks stāsts par alkām pēc personīgās dzīves piepildījuma. Tas radīts, iedvesmojoties no daudzu latviešu iemīļotākā dramaturģijas darba, Rūdolfa Blaumaņa lugas Skroderdienas Silmačos motīviem, un Latvijas valsts simtgades gaidās līdzās Jura Karlsona agrāko gadu baletiem Sidraba šķidrauts un Karlsons lido…spilgti papildina latviešu oriģinālbaletu klāstu.
Iestudējums iekļauts Latvijas valsts simtgades svētku programmā.

PĒRS GINTS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-26 19:00 - 21:00, 2026-06-06 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Baleta sižeta pamatā – Henrika Ibsena slavenā drāma, kas tapusi 1867. gadā: dēkainis un laimes meklētājs Pērs Gints pēc daudziem piedzīvojumiem tālās pasaules malās kā vecs vīrs atgriežas mājās, kur viņu vienmēr gaidījusi uzticīgā Solveiga. Vai mīlestība kļūs par Pēra Ginta pēdējo patvērumu? Starptautiski atzītais slovēņu horeogrāfs Edvards Klugs savā neoklasiskajā baletā apvienojis pašironiju, absurdu un sirreālismu ar Edvarda Grīga valdzinošo melodiju poētiskajiem sapņiem.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs un koncepcijas autors: Edvards Klūgs
Scenogrāfs: Marko Japels
Kostīmu mākslinieks: Leo Kulašs

IZ ZAĻA ZORA. Muzikāla skatuviskās dejas izrāde
2026-03-28 19:00 - 21:00 | Latgales vēstniecība GORS

DONS KIHOTS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-29 18:00 - 20:00
Baleta “Dons Kihots” naivi optimistiskais sižets grūti salīdzināms ar Migela de Servantesa Saavedras romānu. Tomēr balets jau gadu desmitiem saista skatītāju uzmanību, un šī iestudējuma nezūdošais valdzinājums ir dejas stihija.
Kritiķi pirmizrādes recenzijās neskopojās ar cildinājumiem, dēvējot jauno baletu par “krāšņu un bagātīgu greznumu it visā” – teatrālajā karnevāla aurā, sulīgi svelmainajās Spānijas noskaņās, sižeta kaislībās un, protams, virtuozajās, ugunīgajās dejās.

IZ ZAĻA ZORA. Muzikāla skatuviskās dejas izrāde
2026-04-26 16:00 - 18:00 | Ogres novada kultūras centrs

Martha Graham Dance Company 100th Anniversary
2026-05-15 19:00 - 21:00, 2026-05-16 19:00 - 21:00 | Dailes teātris
Pirmo reizi Latvijā, starptautiskās turnejas, kas veltīta leģendārās trupas simtgadei, ietvaros Rīgā viesosies Martha Graham Dance Company — kolektīvs, kas ir veidojis modernās dejas valodu un neatgriezeniski mainījis pasaules priekšstatu par to, kas ir skatuves māksla. Tā ir reta iespēja redzēt modernās dejas vēsturi tās pašos pamatos — dzīvu, aizraujošu, spēka un mākslinieciska skaidruma pilnu.
Trupu 1926. gadā dibināja Marta Grēma, viena no ievērojamākajām 20. gadsimta māksliniecēm. Tā kļuva par vecāko dejas kompāniju Amerikas Savienotajās Valstīs un pirmo integrēto dejas trupu valstī. Tieši šeit Grēma radīja savu revolucionāro contraction & release tehniku, iezīmējot jaunu ēru dejā, kas balstīta kustības patiesumā un tiešā emocionālā izpausmē. Viņas valoda izauga no fundamentālu cilvēka ķermeņa žestu izpētes, pārvēršoties dramatiskā, elektrizējošā horeogrāfijā, kas kļuva par alternatīvu klasiskajam baletam un vienlaikus tam līdzvērtīgu izteiksmes spēkā. Savā karjerā Grēma radīja 181 darbu, kļuva par pirmo dejotāju, kas uzstājusies Baltajā namā, par Amerikas kultūras vēstnieci un saņēma valsts augstāko civilo apbalvojumu — Brīvības medaļu. 1998. gadā žurnāls TIME viņu nosauca par “gadsimta dejotāju”.
Gandrīz simts gadus trupa saglabā un attīsta Grēmas mantojumu, joprojām būdama viena no atpazīstamākajām un cienītākajām dejas kompānijām pasaulē. Martha Graham Dance Company ir uzstājusies vairāk nekā piecdesmit valstīs un nozīmīgākajās Eiropas, Amerikas un Āzijas skatuvēs — no Metropolitan Opera un Carnegie Hall līdz Parīzes Operai, Koventgārdenam un Kenedija centram, kā arī kultūrvēsturiskās vietās, tostarp Gīzas piramīdu pakājē un senajā Heroda Atika odeonā Atēnu Akropolā. Trupa kļuva par radošo mājvietu tādiem horeogrāfijas milžiem kā Merss Kaningems, Pols Teilors, Glens Tetlijs— un sadarbojās ar izcilākajiem sava laika dejotājiem, tostarp Mihailu Barišņikovu, Margo Fonteinu, Rudolfu Nurijevu, Maiju Pļisecku, Mistiju Koplendu un citiem.
Mūsdienās Martha Graham Dance Company apvieno dibinātājas šedevrus ar spilgtāko 21. gadsimta horeogrāfu darbiem — Kyle Abraham, Sidi Larbi Cherkaoui, Nacho Duato, Mats Ek, Robert Wilson, Marie Chouinard, Lucinda Childs, Sonya Tayeh, Lar Lubovitch un daudziem citiem. Trupas dejotāji, nākuši no dažādām valstīm un kultūrām, izceļas ar izcilu plastisko kultūru: balstoties Grēmas tehnikā, viņi brīvi pāriet mūsdienu horeogrāfijas leksikā, apvienojot fizisku jaudu ar ievērojamu emocionālo precizitāti. Nav nejauši, ka The Washington Post viņus raksturo kā “vienus no virtuozākajiem un spēcīgākajiem dejotājiem, ko iespējams redzēt”, savukārt The New York Times — kā “vienu no lielākajām trupām pasaulē”.
Simtgades turnejas ietvaros Latvijas publikai būs iespēja redzēt Martas Grēmas autentiskos šedevrus — leģendārās izrādes “Diversion of Angels”, “Lamentation” un monumentālo, sociāli un emocionāli piesātināto baletu “Chronicle”, kuras radījusi un kostīmus tām veidojusi pati dibinātāja. Šie darbi ne tikai glabā modernās dejas vēsturi — tie to turpina veidot, kļūstot par dzīviem simboliem mākslinieciskajai revolūcijai, ko Grēma ieviesa pasaules skatuvē.
