DANCE.LV

MICĒLIJU TĪKLĀ. Festivāls "Mikokultūra 2025"
2025-12-13 19:00 - 20:00 (Europe/Riga) | Cēsu izstāžu nams
Vairāk info: https://spora.lv/pasakumi/mikokultura-2025

RIEKSTKODIS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-12-14 12:00 - 14:15, 2025-12-14 18:00 - 20:15 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Pētera Čaikovska balets divos cēlienos
Aivara Leimaņa horeogrāfija un iestudējums pēc Vasilija Vainonena iestudējuma
Diriģents Farhads Stade
Scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Aleksandrs Vasiļjevs
Uz skatuves uzburta kāda pilsēta slavenajā un senajā Hanzas savienībā 19. gadsimta beigās. Varbūt Lībeka? Brēmene? Bet varbūt Rīga? Te Ziemassvētku naktī, kad zemi apciemo brīnumi, piedzimst un gaiša pareģojuma spēku iegūst kādas jaunas meitenes Ziemassvētku sapnis. Svētku vakarā ierodas Ziemassvētku vecītis ar dāvanu maisu. Kad maisā palikusi vairs viena dāvana – dīvaina lelle Riekstkodis – vecītis noslēpumaini izgaist. Tikai mazā Marija izjūt pret to maigumu un līdzcietību. Svētku naktī ierodas Peļu ķēniņš ar savu armiju. Viņu nolūks ir iegūt svētku egli. Pelēm drosmīgi pretim stājas Alvas zaldātiņi un Riekstkodis, kurš tiek nāvīgi ievainots. Te parādās tēvocis Droselmeiers, atdzīvina Marijas pasaku bruņinieku un pārvērš neglīto Riekstkodi princī, bet pašu Mariju – princesē. Abi varoņi nokļūst pils ballē. Viņi dejo, slavinot jaunību, draudzību un mīlestību… Bet – aust rīts. Mazā Marija pamostas. Vai redzētais bijis tikai sapnis?

DEJAS MĀJA: laikmetīgās dejas izrāde “PAVEDIENI”
2025-12-14 15:00 - 16:00 | Valmieras teātris
Izrādes autori: Alise Madara Bokaldere, Džeisons Duprī (Jason Dupree)
Horeogrāfe / dejotāja: Alise Madara Bokaldere
Dramaturgs / tehniskais vadītājs: Džeisons Duprī (Jason Dupree)
Scenogrāfe: Paulīne Kalniņa
Mūzikas autors un izpildītājs: Staņislavs Judins
Tehniskais atbalsts: Linards Rozītis, Rīgas tehniskās universitātes “the Lab”
PAVEDIENI ir laikmetīgās dejas izrāde, kas veido dzīvu pieminekli – ne nostalģisku un nekustīgu, bet dinamisku un elpojošu mūsu kopīgās vēstures iemiesojumu. Tā ir cieņas izrādīšana ķermeņiem, idejām, estētikām un revolūcijām, kas mūs šeit atvedušas.
Austs no pēdējo 30 gadu laikmetīgās dejas pavedieniem, darbs svin to, kas bijis, kur esam tagad un to, kas vēl tikai nāks.
Atspulgs mūsu cīņām, uzvarām, ķermeņiem un prātiem. 30 gadi savākti uz vienas skatuves, kopā savērpti un svinēti.
*Uz skatuves redzamie tērpi ir no vairākām laikmetīgās dejas izrādēm no pēdējiem 30 gadiem.
Izrāde tapusi Dejas mājas programmas “Sildošā rezidence” ietvaros. Dejas māja laikmetīgās mākslas telpā KURTUVE, Valmierā, tika atklāta 13. un 14. septembrī ar plašu divu dienu programmu, kas bija viens no pirmajiem notikumiem, sagaidot laikmetīgās dejas 30 gadu jubileju Latvijā 2026. gadā, kā ietvaros Latvijas Dejas informācijas centrs ir uzsācis īpašu projektu “Laikmetīgajai dejai Latvijā – 30”.

DEJAS MĀJA: "Savā starpā"
2025-12-14 17:00 - 18:00 | Valmieras teātra Jaunā zāle
Izrāde “Savā starpā” aicina uz satikšanos – starp dejotājiem, dziedātājiem un skatītājiem, starp pilsētām un mākslas žanriem, starp cilvēkiem, kas ikdienā viens otru nesatiktu. Satikties tuvākiem un tālākiem. Satikties vienuviet. Satikties savā starpā.
Izrāde pievēršas savstarpējai komunikācijai – ikdienas neatņemamai sastāvdaļai –, kā ieklausīties, sadzirdēt, saprasties.
Horeogrāfe: Sintija Skrabe
Dejotāji: Anna Marija Puķe, Rūdis Vilsons
Komponists: Henrijs Poikāns
Piedalās: Valmieras novada jauktais koris “Imera”, Strenču kultūras nama jauktais koris “Rītu puse”, diriģents Imants Točs
Gaismu mākslinieks: Mikus Svikulis
Producente: Elza Strazdiņa
Garums: 35 minūtes
Finansiālais atbalsts saņemts Vidzemes plānošanas reģiona īstenotās programmas “Vidzemes kultūras programma 2025” ietvaros, kas tiek realizēta Valsts kultūrkapitāla fonda mērķprogrammā “Latviešu vēsturisko zemju attīstības programma”, viesizrādes atbalsta Latvijas Kultūras akadēmija un “Dejas māja”.
Dejas māja laikmetīgās mākslas telpā KURTUVE, Valmierā, tika atklāta 13. un 14. septembrī ar plašu divu dienu programmu, kas bija viens no pirmajiem notikumiem, sagaidot laikmetīgās dejas 30 gadu jubileju Latvijā 2026. gadā, kā ietvaros Latvijas Dejas informācijas centrs ir uzsācis īpašu projektu “Laikmetīgajai dejai Latvijā – 30”.

KĀ MAN GRIBAS IET. Dokumentāla kustību eseja
2025-12-22 19:00 - 20:00 | Spīķeru koncertzāle
Dokumentāla kustību eseja “KĀ MAN GRIBAS IET…” atklāj stāstu par neparastu likteni un garīgo spēku
Izrāde par cimdu mākslinieci un stāstnieci Jetti Užāni — 2025. gada 22. decembrī plkst. 19.00, Spīķeru koncertzālē, Rīgā
2025. gada 22. decembrī plkst. 19.00 Spīķeru koncertzālē Rīgā notiks dokumentāla kustību izrāde “Kā man gribas iet…” – emocionāla un iedvesmojoša eseja par cilvēka spēku, radošumu un spēju piepildīt dzīvi, neraugoties uz fiziskiem ierobežojumiem. Izrāde ir veltīta izcilajai cimdu māksliniecei un stāstniecei Jettei Užānei, kura savu mūžu pavadīja ratiņkrēslā, apliecinot neizmērojamu garīgo spēku un dzīvotgribu.
PAR IZRĀDI
“Kā man gribas iet…” ir kustību, vārdu un skaņu eseja, kas balstīta dokumentālās piezīmēs un dzīvesstāsta motīvos. Izrādes mākslinieciskā iecere ir radīt kustību izrādi par fiziski nekustīgu cilvēku, atklājot, ka pat vislielākajos ierobežojumos iespējama izaugsme, brīvība un radošs piepildījums.
“Radās doma izdarīt kaut ko neiespējamu – radīt kustību izrādi par fiziski nekustīgu cilvēku. Mums katram ir savs stāsts, bet mēs visi kopā gribējām izstāstīt cilvēka augšanas, pieaugšanas, sevis piepildīšanas stāstu,”stāsta idejas autore Elīna Apsīte.
Izrāde turpina sarunu, kas aizsākta 2024. gadā, kad tika svinēta Jettes Užānes 100 gadu jubileja ar plašu pasākumu sēriju un izstādi “Dzīvais cimds” Cēsu muzejā. Toreiz projekts guva lielu skatītāju interesi un augstu profesionāļu novērtējumu. Šī izrāde ir turpinājums šai sarunai par cilvēka iekšējo spēku un dzīves jēgu.
Izrādes otrā daļa veltīta sarunām ar māksliniekiem un grāmatas “Dzīvais cimds” prezentācijai.
Jette Užāne (1924-2007), tautā dēvēta par Cimdu Jettiņu, ir daiļamatmeistare, domātāja un stāstniece, kas ieguvusi lielu atpazīstamību ar saviem cimdu cikliem. Visu mūžu pavadījusi invalīda ratiņos Dzērbenes pagasta “Lejniekos”, Jette iedvesmoja ar lielu gara spēku un domu tīrību. Pie viņas bieži viesi ir bijuši tādi ievērojami cilvēki kā mākslas zinātnieks Māris Brancis, mākslinieks Laimonis Blumbergs, fotomākslinieks Gunārs Janaitis, rakstniece un politiķe Anna Žīgure, somu žurnālists Juka Rislaki, rakstnieks Zigmunds Skujiņš, rakstnieks un sabiedrisks darbinieks Dainis Īvāns, māksliniece Rita Valnere, mākslinieks Kurts Fridrihsons, dzejniece Ludmilla Azarova, japāņu vēstniecības darbiniece Ajumi Kurosava un daudzi citi. Savulaik pie Jettes mājās ciemojušies ministri un prezidents Guntis Ulmanis 1995. gadā pasniedza Trīszvaigžņu ordeni. Jette ir bijusi VKKF mūža stipendiāte. 2017. gadā izdota “Jettes Dienu grāmata”, kurā apkopoti mākslinieces dienasgrāmatu ieraksti.
RADOŠĀ KOMANDA

Elīna Apsīte – idejas autore, filozofe
Lilija Lipora – horeogrāfe, dejotāja
Edgars Lipors – aktieris, mūziķis
Maija Švēdenberga – mūziķe, sitaminstrumentāliste
Egīls Kupčs – gaismu mākslinieks
Raivis Apsītis – tehniskais nodrošinājums

Producents – Dejas atbalsta fonds “Zvaigžņu Aka”

GULBJU EZERS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-01-08 19:00 - 21:00, 2026-01-09 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
“Gulbju ezers” ir baletu balets, kas vienmēr baudījis skatītāju sajūsmu. Tajā Pētera Čaikovska skaistā mūzika apvienojas ar Mariusa Petipā un Ļeva Ivanova ģeniālo horeogrāfiju. Gulbju ezera valdzinājums kā magnēts pievelk sapņotāju princi Zigfrīdu. Odīlija, kas kā ūdens piliens līdzīga daiļajai gulbju princesei Odetai, iekāro jaunekli. Cīņa, mīļotās Odetas ievainojums, uzvara pār ļaunumu, kas ir tikai šķitums… Ludviga Otrā galms, Noišvānšteinas pils, izsmalcināti tērpi un krāšņas dekorācijas kopā ar Latvijas Nacionālā baleta trupas rūpīgo attieksmi pret klasiku ik detaļā rada izcilību.
Balets “Gulbju ezers” pirmoreiz tika uzvests 1877. gadā Maskavas Lielajā teātrī, kur Vaclava Reizingera veidotā horeogrāfija neguva īpašu kritikas atzinību. 1895. gadā, turpinot godināt 1893. gadā mirušā komponista piemiņu, “Gulbju ezeru” Marijas teātrī Sanktpēterburgā iestudēja Mariuss Petipā un Ļevs Ivanovs. Viņu radītā horeogrāfija, jo īpaši Ivanova iestudētais otrais cēliens, ir kļuvusi par klasiskā baleta etalonu. Latvijas Nacionālais balets “Gulbju ezeru” pirmoreiz iestudēja 1926. gadā. Šis ir astotais “Gulbju ezera” jauniestudējums LNOB.
Pēteris Čaikovskis
Gulbju ezers
Balets trīs cēlienos
Pirmizrāde 02.09.2020.
Mariusa Petipā un Ļeva Ivanova horeogrāfija
Horeogrāfs-inscenētājs Aivars Leimanis
Diriģents Mārtiņš Ozoliņš
Scenogrāfs Huans Giljermo Nova (Juan Guillermo Nova)
Kostīmu mākslinieks Roberts Perdziola (Robert Perdziola)
Gaismu mākslinieks Ainārs Pastars
Lomās:
Odeta-Odīlija: Jūlija Brauere, Jolanta Lubēja, Annija Kopštāle, Sabīne Strokša, Alise Prudāne-Spridzāne
Princis Zigfrīds: Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana, Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Zigmārs Kirilko
Rotbarts: Avetiks Karapetjans, Artjoms Pšeņičņikovs
Nerrs: Germans Ševčenko, Fabio Sonconji
Pas de trois: Laine Paiķe, Izabella Monastirska-Urtāne, Krista Štrausa, Paula Lieldidža-Kolbina, Emma Lagūna, Iļana Puhova, Justīna Teličena, Kārlis Cīrulis, Kristaps Jaunžeikars, Eidens Viljams Konefrijs, Dariuss Florians Katana, Roberts Naje

JAUNGADA SADANCIS. Vidējās paaudzes deju kolektīva AIJA koncerts
2026-01-10 08:00 - 17:00, 2026-01-10 18:00 - 20:00 | Ogres novada Kultūras centrs
10. janvārī plkst. 18.00
Ogres novada Kultūras centra Vidējās paaudzes deju kolektīva AIJA koncerts JAUNGADA SADANCIS 2026
Koncertā piedalās:
VPDK SAIME
VPDK URDA
VPDK RUNDĀLE
VPDK AIJA
VPDK MADE
VPDK DIŽUPE
VPDK KRIŠJĀNIS
VPDK IRŠI
JDK DZĪPARI
JDK ĀBEĻZIEDS
SDK AIZKRAUKLE
SDK LĒDMANE
VIESI NO PĒRNAVAS
Biļetes 5 eiro; 4 eiro ar Ogres novadnieka karti/lietotni.
Pasākums var tikt filmēts un fotografēts.
Iegūtais materiāls var tikt izmantots publicitātes vajadzībām.

PALDIES DEJĀ. Deju kolektīvu koncerts
2026-01-10 18:00 - 20:00 | Meirānu tautas nams

JAUNGADA KOKTEILIS. Jauniešu deju kolektīvu koncerts
2026-01-10 18:00 - 20:00 | Kuldīgas kultūras centrs
Vairāk info: (2) JAUNIEŠU DEJU KOLEKTĪVU KONCERTS „JAUNGADA KOKTEILIS” | Facebook

RĪGAI MIJOTIES. Rīgas deju ansambļu koncerts.
2026-01-11 16:00 - 18:00 | VEF kultūras pils
Deju ansamblis “Austris” aicina ieklausīties Rīgas balsī, meklējot paralēles pilsētas arhitektūrā un deju ansambļu ritmos, harmonijās, dinamikās un kompozīcijās. No klasicisma lakonisma līdz modernisma funkcionalitātei.
Koncertā “Rīgai mijoties” iezīmēsim raksturīgākās stilistiskās īpatnības sešu galvaspilsētas deju ansambļu – Austris, Ačkups, Dancis, Daiļrade, Liesma, Pērle – mājvietu arhitektūrā un meklēsim atbildes par to, kā vide veido dejotāju, kurā tas dzīvo.
Koncertu rīko biedrība “Jauniešu deju kolektīvs “Austris”” un Rīgas Būvniecības koledža.

KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM). KAKTUSI
2026-01-14 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM)
Amerikāņu horeogrāfa Džeroma Robinsa (1918-1998) balets Koncerts (jeb Briesmas ikvienam) ir komiska parodija par klasiskās mūzikas klausītājiem. Izrādes darbība norisinās Friderika Šopēna klaviermūzikas koncertā, kas tā apmeklētājus aizvilina domu un iztēles dzīlēs. Iedomu tēli atdzīvojas, atklājot cilvēku vājības un fantāzijas plašumus. Koncerts (jeb Briesmas ikvienam), radīts 1956. gadā, ir publiku priecējošs darbs, kas ar smaidu ļauj paskatīties uz mūsu pašu burvīgajiem trūkumiem un īpatnībām.
Džeroms Robinss ir rakstījis: “Viena no koncerta apmeklējuma baudām ir iespēja pilnībā iegrimt mūzikas klausīšanās procesā. Mūsu iztēlē neapzināti sāk veidoties tēli un ainas, kuru formu un virzienus ietekmē gan dzirdētā mūzika, gan programmiņas saturs, gan klausītāja personīgie sapņi, problēmas un fantāzijas. Tieši Šopēna mūzikai ir raksturīgi izdomāti, “ieprogrammēti” nosaukumi, piemēram, Tauriņa etīde, Minūtes valsis, Lietus lāšu prelūdija un citi.”
KAKTUSI
Zviedru jaunā horeogrāfa Aleksandra Ekmaņa (1984) laikmetīgais balets Kaktusi ir veltīts mākslas kritikai. “Šis darbs ir par to, kā mēs vērojam mākslu un bieži jūtam vajadzību to analizēt un “saprast”. Ticu, ka nav viena pareiza veida, kā to darīt, un ka katrs mākslu var interpretēt un pieredzēt tā, kā vēlas. Iespējams, tā būs tikai sajūta, ko nevar izskaidrot, vai varbūt vēstījums būs labi saprotams. [..] KAKTUSI radās manas dzīves periodā, kad biju ļoti apjucis un apbēdināts ikreiz, kad kāds rakstīja par manu darbu. Man šķita, nav godīgi, ka viens cilvēks sēž un savā ziņā izlemj visu citu vietā, par ko ir izrāde,” stāsta horeogrāfs Aleksandrs Ekmans.
Izrādē stīgu kvarteta izpildījumā skan Franča Jozefa Haidna, Ludviga van Bēthovena un Franča Šūberta mūzika. Iestudējums pirmizrādīts Nīderlandes dejas teātrī II 2010. gadā.

ESMERALDA
2026-01-16 19:00 - 21:30 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

BIGAS KRŪZE 2026. Latviešu tautas deju zelta fonda konkurss
2026-01-17 08:00 - 17:00, 2026-01-17 19:00 - 21:00 | Bauskas kultūras centrs
“Bigas krūze” ir īpaša tradīcija, kas godina izcilo dejas pedagoģi Birutu Hegenbarti.

SOĻI RAKSTOS. Deju lielkoncerts
2026-01-17 19:00 - 21:00
Tautas deju ansamblis “Teiksma” kopā ar saviem draugiem aicina uz vērienīgu un krāšņu deju lielkoncertu “Soļi rakstos”, kas notiks 2026. gada 17. janvārī Ķīpsalas hallē. Uz skatuves satiksies 23 deju kolektīvi no Rīgas, Ādažiem, Jelgavas, Siguldas, Valmieras un pat Daugavpils. Koncerta sākums plkst. 19.00.
Jau trešo gadu janvārī Ķīpsalas halli pieskandinās latviešu tautas dejas, piepildot to ar pozitīvu enerģiju un kopā būšanas prieku. Šī ir skaista un gaidīta tradīcija, kas vieno gan dejotājus, gan skatītājus!
Ar koncertu TDA “Teiksma” iesāks savu 80. jubilejas sezonu, tāpēc programmā būs skatāmas dejas no kolektīva bagātīgā repertuāra. Skatītāji varēs ielūkoties arī gaidāmajā Tautas deju ansambļu un jauniešu dejotāju svētku koncerta “Viens apvārsnis. Tūkstošiem ceļu” programmā, kas 2026. gada maijā notiks Liepājā, kā arī varēs skatīt horeogrāfijas no pārējo koncerta dalībnieku repertuāra. Šajā vakarā deju rakstos savīsies tradīcijas un jaunrade, pieredze un jaunība, nopietnība un prieks.
“Mazie Ķīpsalas deju svētki patiesībā nemaz tik mazi nebūs – 23 kolektīvi vienā koncertā ir pat vairāk nekā redzam dažos novadu svētkos! Mums ir milzīgs prieks, ka koncertā “Soļi rakstos” pulcēsim tik daudz draugus un domubiedrus. Tā mēs īstenosim arī kādreizējā “Teiksmas” vadītāja Viestura Tīles sapni par saviem deju svētkiem Ķīpsalā – svētkiem, kas dzimst no mīlestības pret deju un cilvēkiem, kas dejo,” ar lepnumu stāsta TDA “Teiksma” mākslinieciskais vadītājs un horeogrāfs Jānis Ērglis.
Uz skatuves lielkoncertā kāps Tautas deju ansambļi “Ačkups”, “Dancis”, “Gauja”, “Laismeņa”, “Lielupe”, “Līgo”, “Rotaļa”, “Sprigulītis”, “Teiksma”, “Vektors”, kā arī deju ansamblis “Vizbulīte”. Piedalīsies arī jauniešu deju kolektīvs “Imanta”, kā arī vidējās paaudzes kolektīvi “Ačkups”, “Dancis”, “Gauja”, “Jampadracis”, “Mūsu Lielupe”, “Laismeņa”, “Līgo”, “Pūrs”, “Teiksma”, “De Teiksma” un “Vektors”.
Koncerta mākslinieciskais vadītājs – Jānis Ērglis.
Koncerta norises vieta:
Ķīpsalas halle (Ķīpsalas iela 8, Rīga)
Koncerta producents – “BT 1 Music”.
Papildu informācija:
Inese Libere,
BT 1 mediju koordinatore
Tālr.: 67065011, GSM: 29450037
E-pasts: inese.libere@bt1.lv

ZIEMU GAIDOT. Deju grupas RITMS koncerts
2026-01-18 16:00 - 18:00 | VEF kultūras pils
18. janvārī plkst. 16.00 VEF Kultūras pils Lielajā zālē norisināsies deju grupas RITMS vidējo un vecāko grupu dejotāju koncerts ZIEMU GAIDOT!

PLĒSOŅAS. Kustību izrāde
2026-01-19 19:00 - 20:00 | Dirty Deal teatro
“Pienāca diena, kad pasaule man kļuva par smagu un es noslīgu uz ceļiem. Te, tuvāk pie zemes, izrādījās vieglāk būt. Es neredzēju tik tālu uz priekšu. Neizjutu atbildību. Atmetu domas, ka varu visu kontrolēt. Un sāku pārvietoties uz četrām.”

Daži cilvēki pazūd seriālos, grāmatās vai teātrī, citi aizraujas ar datorspēlēm vai iepirkšanos, un daudzi atrod piepildījumu spēcīgās ideoloģijās, reliģijās vai subkultūrās. Šī izrāde stāsta par cilvēkiem, kuri meklē mierinājumu, attālinoties no cilvēciskās prātuļošanas un sociuma uzslāņojumiem, tā vietā pievēršoties instinktiem, impulsiem un maņām, kas biežāk sastopami dzīvnieku pasaulē.

Izrāde “Plēsoņas”, kas balstīta dokumentālās liecībās un ķermeņa kustību pētniecībā, ielūkojas kvadroberu subkultūrā, kura interesējas par dzīvnieku fizisko eksistenci, cenšoties izkopt zvēriem raksturīgo pārvietošanos uz četrām kājām. Šī identitāte kļūst arvien redzamāka jauniešu vidū, piedāvājot savdabīgu patvērumu no civilizācijas radītās realitātes.

Pievienojoties iestudējumam, skatītāji piedzīvos sava veida spēles tiešraidi, kurā trīs dejotāji un viens aktieris, iejūtoties kvadroberu ādā, savā starpā sacentīsies. Testējot savu ķermeņu spēkus un limitus, viņi atklās svarīgākos aspektus ik vienā kopienā vai hobijā – azartu, piederības sajūtu un iespēju sevi pierādīt ārpus darba, skolas vai māju vides.

Paldies Jēkabam Čivlim par konsultāciju!
Izrādē tiek izmantoti dūmi un stroboskops.
Izrādē tiek izmatota necenzēta leksika.
Izrāde piemērota no 16 gadu vecuma.

Gadalaiki. Faux pas. Izrāde
2026-01-20 19:00 - 20:00 | Ģertrūdes ielas teātris
Apģērbs kā nepieciešamība, lai izdzīvotu un iekļautos apkārtējā vidē, nebeidzama progresa orientētajā sistēmā kļuvis par apdraudējumu pašiem sev. Jaunajā pasaulē laikapstākļi mainās neparedzamāk kā garastāvoklis un ainavu veido krāsaini sintētiska apģērba kalni. Bet, neraugoties uz ekoloģiskā sabrukuma radīto haosu, cilvēki ar apbrīnojamu atjautību un spītību turpina savus ikdienas ieradumus. Arī tad, ja dabisko lietu kārtību nākas izdomāt no jauna. Izrāde par cilvēka paradoksālo dabu, 4 gadalaikiem un 52 ātrās modes sezonām.

VĀRSMAS | LDM 8. paaudzes kompozīcijas koncerteksāmens
2026-01-21 19:00 - 20:00, 2026-01-22 19:00 - 20:00 | Zirgu pasts
Kā pierakstīt (i)deju?
Vai teksts ietver sevī dejas kodu?
Pētot saikni starp teksta un kustību valodu un izmantojot improvizāciju, balss tehnikas, mīmiku un žestus kā pavedienus horeogrāfiskiem meklējumiem, dejas studenti pārvērš literāras struktūras dzīvos un telpiskos dejas vārsmojumos.
Darbi tapuši kā rudens semestra noslēguma uzdevums dejas kompozīcijā pie prof. Ramonas Galkinas un doc. Agneses Bordjukovas.
Koncerteksāmenā piedalās 2. kursa studenti: Beāte Ēķe, Santa Gribuste, Rihards Rūdolfs Jubelis, Marta Elizabete Kilēvica, Viktorija Kovaļova, Elizabete Ļaksa, Marta Elizabete Mulareka, Nauris Strautnieks, Niola Ose, Normunds Purvinskis, Egija Raita, Samanta Rakovska, Patrīcija Šteinbrika, Jeļizaveta Trunkova, Luīze Tumševica, Leonilla Upeniece
Producente: Elza Strazdiņa
Gaisma: Niklāvs Šūpols, Markus Antons Kohtanens
Tehniskais atbalsts: Kristiāns Tiļugs
Koncerteksāmena garums: 3 stundas
Biļešu cena: EUR 12.00 un EUR 6.00 (skolēniem, studentiem, pensionāriem, cilvēkiem ar invaliditāti, Latvijas Goda ģimenes apliecības īpašniekiem).
Norises vieta: LKA teātra mājā “Zirgu pasts”

VELTĪGĀ UZMANĪBA. Latvijas Nacionālā opera un balets.
2026-01-23 19:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Atraitne Simone vēlas savu vienīgo meitu Līzi izprecināt turīga zemes īpašnieka dēlam Alēnam, taču meitene mīl jauno zemnieku Kolā. Lai arī Simone dara visu, lai nepieļautu viņas meitas un Kolā attiecības, tomēr mīlētāji pārvar šķēršļus, un Simonei nākas samierināties ar meitas izvēli.
Veltīgā uzmanība ir viens no krāšņākajiem un līksmākajiem angļu horeogrāfa Frederika Eštona darbiem, kura pirmizrāde notika 1960. gadā Londonas Karaliskajā baletā. Par iedvesmas avotu tam kalpojis ievērojamā franču horeogrāfa Žana Dobervala (Jean Dauberval) 1789. gadā radītais darbs. Džons Lenčberijs (John Lanchbery) baletam aranžējis Luija Žozefa Ferdinanda Herolda radīto partitūru. Šis dzīvespriecīgais stāsts par pastorālu mīlestību turpina priecēt baleta izsmalcinātās mākslas cienītājus visā pasaulē.

Darbs tiek atskaņots ar Boosey & Hawkes Music Publishers Limited atļauju Oxford University Press vārdā.
Horeogrāfs: Frederiks Eštons

XXV Jaunrades deju konkurss
2026-01-24 12:00 - 18:00 | Valmieras kultūras centrs
Sestdien, 2026. gada 24. janvārī, Valmieras Kultūras centrā notiks XXV Jaunrades deju konkurss, kura norisi divos koncertos plkst. 12.00 un plkst. 18.00 aicināti vērot arī skatītāji. Žūrijas vērtējumam konkursā tiks nodotas 60 latviešu skatuviskās dejas.
XXV Jaunrades deju konkursam kopumā tika pieteikta 81 latviešu skatuviskā deja. Žūrijas komisija izvērtēja iesniegtos deju pieteikumus un lēma konkursam Valmierā virzīt 60 dejas, kuru autori ir horeogrāfi: Dace Adviljone, Skaidrīte Andževa, Elvis Ansabergs, Aigars Bajārs, Jana Baranovska, Dagmāra Bārbale, Krišjānis Bite, Kaspars Brauns, Rūdolfs Cīrulis, Rūta Cīrule, Uva Eglīte, Ādams Kristaps Eisaks, Diāna Gavare, Juris Gogulis, Līga Indriksone, Baiba Ķestere, Lilija Lipora, Taiga Ludborža, Zane Muzikante, Laura Pavilone, Mārtiņš Pēdājs, Jānis Purviņš, Gunta Skuja, Guna Trukšāne, Kristaps Vigulis, Karlīna Visocka un Patrīcija Zemniece.
Konkursā tiks izdejotas latviešu tautas deju, rotaļdeju apdares un latviešu skatuviskās dejas, kas parāda Latvijas vēsturisko zemju horeogrāfisko savdabību un balstās folkloras avotos un tautas tradīciju aprakstos, kā arī latviešu skatuviskās dejas, kas veidotas, izmantojot folkloras horeogrāfisko un muzikālo materiālu vai tā elementus.
Konkursā piedalīsies deju kolektīvi un ansambļi: “Ačkups”, “Austris”, “Bramaņi”, “Cielaviņa”, “Čiekurs”, “Dancis”, “Dārdari”, “Dzīpari”, “Dzīpars”, “Gatve”, “Kalve”, “Klasesbiedri”, “Kniediņš”, “Laipa”, “Laismeņa”, “Lielupe”, “Līgo”, “Līgo Absolventi”, “Mana Rotaļa”, “Mārupieši”, “Mēmelīte”, “Mūsu Lielupe”, “Ogre”, “Ogrēnietis”, “Pastalnieki”, “Pērle”, “Puzurs”, “Rotaļa”, “Rotaļa XO”, “Rūta”, “Skabardzēni”, “Spriganis”, “Sudraba stīgas”, “Suncele”, “Ūsiņš”, “Varakļāni”, “Vektors”, “Vēja zirdziņš” un “Zalktis”.
Plkst.12.00 konkursa I daļā piedalīsies vidējās paaudzes D un E grupu un senioru F grupas deju kolektīvi.
Plkst.18.00 konkursa II daļā uzstāsies jauniešu A, B un C grupu deju kolektīvi.
Uz katru konkursa daļu biļetes jāiegādājas atsevišķi. Biļetes skatītājiem pieejamas “Biļešu paradīzes” tirdzniecības tīklā.
XXV Jaunrades deju konkursa žūrijas komisija: Ilze Mažāne, horeogrāfe, Vispārējo latviešu dziesmu un deju svētku virsvadītāja, Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku Goda virsvadītāja; Ilmārs Dreļs, horeogrāfs, Vispārējo latviešu dziesmu un deju svētku virsvadītājs; Agris Daņiļevičs, horeogrāfs, Vispārējo latviešu dziesmu un deju svētku virsvadītājs, deju skolas “Dzirnas” vadītājs; Dace Smirnova, horeogrāfe, horeogrāfiskās folkloras speciāliste, etno kompānijas “Zeidi” vadītāja; Antons Freimans, horeogrāfs, Latvijas Nacionālās operas un baleta solists.
Par Jaunrades deju konkursu
Latvijas Nacionālā kultūras centra rīkotais (LNKC) Jaunrades deju konkurss ir vienīgais notikums latviešu skatuviskās dejas nozarē, kura mērķis ir veicināt horeogrāfu jaunrades darbu un mākslinieciski augstvērtīgu deju radīšanu, papildinot deju kolektīvu repertuāru, kā arī valsts un reģionālās nozīmes pasākumu deju kolektīvu koprepertuāru. Konkurss rosina horeogrāfus pievērsties horeogrāfiskā mantojuma izpētei un sekmē zināšanās balstītu latviešu skatuviskās dejas jaunradi.
Konkurss tiek rīkots sadarbībā ar Valmieras novada pašvaldību.

Foto – Kaspars Teilāns, LNKC

Autors:
Lana Kazlauskiene, Latvijas Nacionālā kultūras centra sabiedrisko attiecību vadītāja

BROCĒNU TRĀDIRĪDIS. Koncerts
2026-01-24 18:00 - 20:00 | Brocēnu kultūras nams

AUGŠUP. Deju grupas RITMS jaunāko dejotāju koncerts
2026-01-25 16:00 - 17:00 | VEF kultūras pils

BAHČISARAJAS STRŪKLAKA. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-01-25 18:00 - 20:00
Balets “Bahčisarajas strūklaka” ir poētisks stāsts par dažādām mīlestības “sejām“ – kaisli, greizsirdību, nežēlību un maigumu.
Hans Girejs remdē sāpes, lūkodamies Asaru strūklakā, kura ūdens čaloņa aizved viņu pagātnē, un jūtas atkal kļūst dzīvas… Poļu meitene Marija iekvēlina Krimas hana Gireja sirdi, karstasinīgais tatārs sagūsta Mariju un atved sev līdzi uz harēmu, bet harēma favorīte Zarema greizsirdības lēkmē uzbrūk un notiek traģēdija.

23 HROMOSOMAS. Izrāde
2026-01-25 19:00 - 20:00 | Dirty Deal teatro
Katru cilvēku raksturo 46 hromosomu kopums, mātei un meitai ir kopīgas 23 hromosomas. Šis bioloģiskais fakts izrādē kļuvis par dzīvu metaforu, kas atspoguļo ne tikai ģenētisko saikni, kas stiepjas pāri laikam, savienojot pagātni ar tagadni, bet arī psiholoģiskās nianses attiecībās starp māti un meitu.

Izrāde tapusi sadarbībā ar laikmetīgās dejas un teātra kompāniju STARS’WELL un Horeogrāfu asociācijas projektu “JUMTS”.

HA. Smieklu performance
2026-01-28 19:00 - 20:00
Horeogrāfe/ Izpildītāja: Jana Jacuka
Mentors: Miguels Melgaress
Konsultants: Bruno Listopads
Dramaturģiskais atbalsts: Eva Susova un Toni Stefens
Teksta konsultants: Joahims Robrehts
Teksta redakcija sadarbībā ar: Nikolass Lange
Vokālie pasniedzēji: Moa Holgersone, Monica Jansena, Maria Magdalena Kozlovska
Grafikas dizainere: Estere Betija Grāvere
Fotogrāfs: Pēteris Vīksna
Iedvesmas avoti: Stina Forsa un Amparo Gonzaless
Līdzproducents: Ģertrūdes ielas teātris
Pirmizrāde Latvijā: 28/08/25
Ilgums: 50 min.
Valoda: izrāde angļu valodā ar tulkojumu latviešu valodā
Darbs nebūtu iespējams bez Samas Šoeiermanes, Veronikas Abdulas-Visockas, DAS teātra pasniedzēju un kursabiedru atbalsta.
Izrāde tapusi DAS Theatre maģistra programmas ietvaros, ar finansiālu ATD-Aart Janszen fonda (Nīderlande) un Valsts Kultūrkapitāla fonda (Latvija) atbalstu.
Valoda:Angļu valodā ar tulkojumu latviešu valodā!
