ZIEMAS DANČI. Koncerts
2026-02-22 04:39 (Europe/Riga) | Skrundas kultūras nams
24. janvārī plkst.18.00 Skrundas kultūras namā aicinām baudīt tautas deju kolektīvu koncertu “Ziemas danči”.
Koncertā piedalīsies: VPDK Snēpele, SDK “Virši”, VPDK “Laika Upe”, VPDK Bandava, VPDK Meždzirnas, JDK “Imuliņa”, JDK Spararats, VPDK DimDari, VPDK “Ozolāji”, BDK Jautrais dancis, BDK Kuldīdzēni, VPDK Bandzenieki, VPDK “Kurzemnieks”, SDK Misiņš.

RIEKSTKODIS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-07-10 08:00 - 17:00, 2025-07-10 12:00 - 14:15, 2025-07-10 18:00 - 20:15 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Pētera Čaikovska balets divos cēlienos
Aivara Leimaņa horeogrāfija un iestudējums pēc Vasilija Vainonena iestudējuma
Diriģents Farhads Stade
Scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Aleksandrs Vasiļjevs
Uz skatuves uzburta kāda pilsēta slavenajā un senajā Hanzas savienībā 19. gadsimta beigās. Varbūt Lībeka? Brēmene? Bet varbūt Rīga? Te Ziemassvētku naktī, kad zemi apciemo brīnumi, piedzimst un gaiša pareģojuma spēku iegūst kādas jaunas meitenes Ziemassvētku sapnis. Svētku vakarā ierodas Ziemassvētku vecītis ar dāvanu maisu. Kad maisā palikusi vairs viena dāvana – dīvaina lelle Riekstkodis – vecītis noslēpumaini izgaist. Tikai mazā Marija izjūt pret to maigumu un līdzcietību. Svētku naktī ierodas Peļu ķēniņš ar savu armiju. Viņu nolūks ir iegūt svētku egli. Pelēm drosmīgi pretim stājas Alvas zaldātiņi un Riekstkodis, kurš tiek nāvīgi ievainots. Te parādās tēvocis Droselmeiers, atdzīvina Marijas pasaku bruņinieku un pārvērš neglīto Riekstkodi princī, bet pašu Mariju – princesē. Abi varoņi nokļūst pils ballē. Viņi dejo, slavinot jaunību, draudzību un mīlestību… Bet – aust rīts. Mazā Marija pamostas. Vai redzētais bijis tikai sapnis?

ES ATVĒRU LAIMAS DĀRZU. Deju lielkoncerts
2025-07-11 11:00 - 13:00, 2025-07-11 18:00 - 20:00, 2025-07-12 11:00 - 13:00 | BTA Daugavas stadions
Deju lielkoncerta “Es atvēru Laimas dārzu” mākslinieciskās idejas pamatā ir vārds “VĒRT”. Rotaļelementi, mēles mežģi, skaitāmpanti, arī padomi, mīklas un tautas gudrības savērs zināšanas, atvērs vārtus, ļaus vērties pasaulē, atskatīties uz saviem senčiem un atvērt jaunus vārtus.
Laima, liktens lēmēja, saved kopā Tēvu, Māti un arī bērnus, tādēļ koncertā dejos un savus atziņu vārtus vērs bērni un jaunieši, bet līdzās viņiem būs lielie brāļi un māsas, mammas un tēti, kuri ar aktīvu un radošu iesaisti dzīvā scenogrāfijā papildinās dejotāju veidotos laukuma rakstus un zīmes. Lielkoncerta mērķis: caur tradīcijas izpratni, deju, mūziku un spēli visiem būt piederīgiem Deju svētkiem.
Dzīvības vārtus, Pasaules vārtus, Gudrības vārtus un Senās vērtnes atvērs ap 18 tūkstošiem bērnu un jauniešu tautas deju kolektīvu – 1.-12.klašu dejotāji, lai dejās vēstītu par paaudžu pārmantojamību un tālāk nododamajām gara mantām, ļaujot uzziedēt Zilajai ilgu puķei. Lielkoncerta programmā iekļautas 23 dejas, kuras veidojuši divdesmit dažādu paaudžu horeogrāfi. Koncerta izskaņā tiks iedzīvināta XII Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku iecere visiem nodejot etnogrāfisko deju “Sudmaliņas”.
Deju laukuma inscenējumus veidos virsvadītāji Dagmāra Bārbale, Jānis Ērglis, Jānis Purviņš, Zanda Mūrniece, Dace Adviljone, Agris Daņiļevičs, Ilmārs Dreļs, Iluta Mistre, Guna Trukšāne, Taiga Ludborža, Jānis Kalniņš, Rūta Cīrule, Arvils Noviks, Dāvis Ērglis.

UZ VIĻŅA. Mūsdienu djeu kolektīvu koncerts
2025-07-12 12:00 - 13:00 | Vērmanes dārza Lielā skatuve
Vairāk info: Svētki Vērmanes dārzā – Mūsdienu deju kolektīvu koncerts “Uz viļņa” — XIII Latvijas Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētki

MĀKSLAS PIKNIKS 2025
2025-07-12 15:00 - 20:00 | Lūznava
Vairāk info: Lūznavas muiža – MĀKSLAS PIKNIKS

HORIZON. Dance intensive
2025-07-13 - 2025-07-17
Vairāk info: SCHEDULE – horizondance

OBLICUS. Arhitektoniskā šķībdeja
2025-07-18 19:00 - 20:00 | Sabiles mākslas, kultūras un tūrisma centrs, Strautu iela 4, Sabiles, Latvia
Arhitektonskā šķībdeja “Oblicus”

Šis ir mans un Tavs laikmetīgais mīlas stāsts, mūsu laikmetīgā sutartīne.
Mūsu ambīciju, ievainojamības un izdeguma pašportrets.
Tas ir mans mēģinājums būt kopā ar Tevi. Mēģinājums saplūst ar Tevi, saglabājot sevi. Izgaist Tevī, ielocīt Tevi sevī.
Mākslā nav kompromisu – ir tikai patiesība – mana un Tava. Mana vai Tava.
Tieši tāpēc, ka es Tevi mīlu, es vairs negribu izvēlēties – mana vai Tava. Mans laika šķitums vai Tavs laika šķitums. Kur ir mūsu kopīgais laiks?

“Oblicus” ir aizrautīgs pētījums polifoniskās dejas pasaulē, ar mērķi radīt hipnotizējošu duetu, kurā savītos paralēli
ritmi un tiktu izcelta sajūta par personīgo un kopējo laika ritējumu pretstatīšanu. Koncepts “oblicus” – nedz paralēli,
nedz taisni, bet arī nedz kopā, nedz atsevišķi (no latīņu valodas slīpi vai šķībi), caurvij dejas, skaņas un gaismas kopējo
kompozīciju ar elegantu asimetriju, metaforiski atspoguļojot divu cilvēku savstarpējo attiecību nianses un centienus
saprasties. Iespaidīgajā horeogrāfijas gobelēnā divbalsīgās (kontrapunktētās) kustību ķēžu struktūras veidojas kā
izteiksmes pamatelementi, atspoguļojot ilgas pēc absolūtas saprašanās un neiespējamas saplūšanas vienā veselumā.
Šīs dejas Visumā laiks nav lineāra, nemainīga dimensija, bet drīzāk individuāli defragmentēts process, kas attīstās.
“Oblicus” ir metafizisks mīlas duets.

“Oblicus” tapis ar Valsts Kultūrkapitāla fonda, Rīgas Valstpilsētas pašvaldības, Latvijas Dejas informācijas centra, Horeogrāfu asociācijas un NVO nama atbalstu un atsevišķi darba attīstības posmi notika “HOROS” dejas rezidences ietvaros.

autori/izpildītāji – IevaKrish
mūzika – Kārlis Tone
gaismas – Jūlija Bondarenko
kostīmi – Ieva G.-Sants
producents – Tuvumi

GHETTO GAMES FESTIVAL. Ventspils
2025-07-19 - 2025-07-20 | Lielais laukums, Ventspils
Vairāk info: GGFEST

ANNAS TANTES PIRUETES. Koncertizrāde
2025-07-19 19:00 - 22:00 | Smiltenes estrāde
Par kapusvētkiem, par kopību, par katra paša īpašo “es” – jau 19. jūlijā Smiltenes Jāņukalna estrādē koncertizrādē “ANNAS TANTES PIRUETES” satiksies radi, draugi un šķietami pat nepazīstami cilvēki, kuriem tomēr ir kas kopīgs – spēja un griba svinēt dzīvi. Kur viņi, tur dziesmas, dejas, mīlestība un rūpes vienam par otru.
Horeogrāfi: Lilija Lipora, Ilmārs Dreļs, Reinis RešetinsKomponists/ tautas mūzikas apdares autors: Edgars LiporsDramaturgs: Lauris GundarsScenogrāfe: Marija Rozīte – VītolaTērpu māksliniece: Sanita PūciņaGaismotājs: Armands KupčsSkaņu operators: Tālis TimrotsPublicitātes koordinatores: Laura Katrīna Baumane un Laura SomeProjekta vadītāja: Eva KauliņaDEJO JDK DĀRDARI un JDK BUKISpēlē: DĀRDARU MUZIKANTI ar Jāņa Sausnīša, Baibas Ērgles un Dārtas Dravas dalībuLOMĀS:Edgars LiporsKatrīna DišlereInese BuravcevaDzintars LiporsDārta DūšeleGusts Dūšelisu.c.2. daļā – TAUTAS BALLE! Visi skatītāji ir aicināti piedalīties ballē, kas ir neatņemama kapusvētku sastāvdaļa (īpaši Ziemeļvidzemes un Latgales pusē). Ņemiet līdzi ērtus apavus, lai pēc koncertizrādes var izgriezt kādu valsi vai polku!:)
Koncertizrāde notiek brīvdabas estrādē, tāpēc apmeklēt pasākumu ir iespējams bez maksas, bet jārēķinās ar laikapstākļiem.

DZIESMA DEJO. DEJA SKAN
2025-08-08 21:30 - 23:30, 2025-08-09 21:30 - 23:30 | Mežaparka Lielā estrāde
“DZIESMA DEJO. DEJA SKAN” atgriežas ar jaunu notikumu – dejas eposs ”Düna”
Skatītājiem atkal būs iespēja piedzīvot “Dziesma Dejo. Deja Skan”, šoreiz kā dejas eposu “Düna”, kas 2025. gada 8. un 9. augustā pieskandinās Mežaparka Lielo estrādi. Pieteikušies vairāk kā 350 kolektīvi, no Latvijas un 12 citām Eiropas valstīm, tas kopumā sastāda ap 8000 dalībnieku. Düna ir viens no senākajiem Daugavas nosaukumiem, kas atspoguļo arī notikumam piemeklēto repertuāru. Dalībnieku komandai pievienojušies arī Latvijā zināmi un mīlēti mākslinieki, tai skaitā dziedātājs Jānis Stībelis, kas koncertā izpildīs savu dziesmu “ Upe”. Savukārt, esošai virsvadītāju komandai pievienojas Lilija un Edgars Lipori, kuriem tiek dots īpašs uzdevums – Dünas daudzinājums. Dejas eposa mākslinieciskie vadītāji ir Agris Daņiļevičs un Mārtiņš Klišāns, muzikālās daļas vadītājs Uģis Prauliņš.
Šoreiz savienosies kori un deju kolektīvi, kā arī folkloras kopas un nepieradināto tautas deju(danču) dejotāji, iezīmējot amatiermākslas saknes un pieķirot dejas eposam īstumu. Taču, ar to dalībnieku loks nenoslēdzas – arī Hip hop un mūsdienu deju pasaules pārstāvji ir ar mums. Pieteikušies arī Lietuvas kolektīvi, kas apņēmušies iemācīties latviešu tautas dejas.
Idejas autors un producents EDŽUS ARUMS saka, ka:”Kad pirmais “Dziesma Dejo. Deja Skan” bija “nosēdies”, sapratu, ka mūsu komandai vēl ir ko teikt. Skaidrs, ka mēs rakām dziļāk, gājām tālāk un turpinājām meklēt, papildināt. Gribas rast savu – citu ceļu. Mežaparks ir amatiermākslas templis, tādēļ vieta paliks nemainīga. Šoreiz savās rindās redzēsim arī folkloristus un danču dejotājus, jo folklora ir mūsu senči, jeb vieta, kur dziesma un deja dzīvojusi kopā dabīgi. To mēs esam nepelnīti piemirsuši. Un, lai aizsniegtu tālāk sapulcinājāmm arī mūsdienu deju dejotājus savā pulciņā.”
Horeogrāfs un mākslinieciskais vadītājs AGRIS DAŅIĻEVIČŠ atklāj: “Vienkārši ir pienācis laiks otrajam randiņam. Pirmā reize bija forša un nav nemaz tik daudz foršu lietu uz pasaules, kas ir radītas no jauna. Esmu ārkārtīgi priecīgs, ka beidzot centrālā tēma ir ūdens. Ūdens – tā ir mana stihija un es ārķārtīgi izbaudu to radošo peldēšanu. Es jūtu to Latvijas asinsriti, saskatu to mūsu upēs. Es tur redzu mūsu vēsturi, raksturu un pašapziņu. Man, kā makšķerniekam, Daugava ir palikusi novārtā, bet būs jāsāk apgūt.”
Režisoriskā vadlīnija ir mūsu likteņupe Daugava, kas senākos rakstos dēvēta kā Düna. Stāsts ir par upi, kas spulgo cilvēku, likteņstāstus un laiku, kurā tā plūst. Düna izteci rod melnā purvā, Valdaja augstienes strautā, Krievijā. Tomēr melnā purva strauts ar laiku pārtop sudraba upē. Cauri Krievzemei, tālāk caur Baltslāvu zemēm, Düna atplūst pie mūsu robežām, tā pati kļūstot par robežu starp neprātu un prātu, starp dzīvi un nāvi.
2022. gada augustā Mežaparka Lielajā estrādē izskanēja vērienīgs uzvedums, kurā nebijušā formā tika savienotas divas tradīcijas – dziesma un deja. Koncertuzvedumā DZIESMA DEJO. DEJA SKAN pulcējās vairāk kā 6000 dalībnieki, tai skaitā – 14 mūziķu, 63 kori un 105 deju kolektīvi no visas Latvijas, kā arī 10 ārzemju kori un deju kolektīvi. Dalībnieki demonstrēja gan labi pazīstamu repertuāru, gan speciāli šim notikumam veidotu jaunradi, tās muzikālās daļas autors bija vairākkārtējs GRAMMY balvas nominants UĢIS PRAULIŅŠ un horeogrāfs AGRIS DAŅIĻEVIČŠ. Uzveduma mākslinieciskie vadītāji Agris Daņiļevičs un Mārtiņš Klišāns.
Šoreiz pieejamas arī VIP biļetes ar īpašo piedāvājumu, to cena ir 150 eur. Cenā ietilpst 1 mašīnas caurlaide, atsevišķa ieeja Mežparka Lielajā estrādē un pasākuma teritorijā atsevišķs bārs, tikai VIP apmeklētājiem.

Dejas eposa”Düna” radošā komanda:
Edžus Arums – idejas autors, producents,
Ieva Aruma – sabiedrisko attiecību vadītāja,
Uģis Prauliņš – muzikālās daļas vadītājs,
Mārtiņš Klišāns – mākslinieciskais vadītājs, virsdiriģents,
Agris Daņiļevičs – mākslinieciskais vadītājs, horeogrāfs, virsvadītājs,
Ints Teterovskis – virsdiriģents ar iniciatīvu,
Ilze Jakubovska – režisore,
Aigars Ozoliņš – scenogrāfs.
Ar nepacietību gaidām iespēju jūs pārsteigt – tiekamies Mežaparka Lielajā estrādē!

PĒRS GINTS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-08-15 19:00 - 21:10 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Baleta sižeta pamatā – Henrika Ibsena slavenā drāma, kas tapusi 1867. gadā: dēkainis un laimes meklētājs Pērs Gints pēc daudziem piedzīvojumiem tālās pasaules malās kā vecs vīrs atgriežas mājās, kur viņu vienmēr gaidījusi uzticīgā Solveiga. Vai mīlestība kļūs par Pēra Ginta pēdējo patvērumu? Starptautiski atzītais slovēņu horeogrāfs Edvards Klugs savā neoklasiskajā baletā apvienojis pašironiju, absurdu un sirreālismu ar Edvarda Grīga valdzinošo melodiju poētiskajiem sapņiem.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs un koncepcijas autors: Edvards Klūgs
Scenogrāfs: Marko Japels
Kostīmu mākslinieks: Leo Kulašs

MĀLS. Multimediāls lieluzvedums
2025-08-16 22:00 - 23:30, 2025-08-17 22:00 - 23:30
Cēsu kultūras galvaspilsētas gada centrālais notikums būs multimediālais lieluzvedums MĀLS, kas 16. un 17. augustā notiks Cēsu Pils parkā un vienos 2000 dalībnieku no dažādiem mākslas un kultūras žanriem. Šis notikums būs vasaras kulminācija un vērienīgākais Cēsis 2025 programmas pasākums, kur satiekas daba, zinātne, kultūra, rūpniecība un amatniecība vienā spēcīgā stāstā par cilvēka un māla attiecībām.
Biļetes uz 16. augusta koncertuzvedumu iegādājies šeit: https://ej.uz/mals16
Biļetes uz 17. augusta koncertuzvedumu iegādājies šeit: https://ej.uz/mals17
MĀLS ir stāsts par materiāla daudzveidību, mainību un klātbūtni cilvēka dzīvē – no senatnes līdz mūsdienām, no zemes dzīlēm līdz zvaigznēm. Tas aicina doties piedzīvojumā pa māla ceļu – no Devona ielejām un senajiem māla ķīlu rakstiem līdz laikmetīgai mākslas izpausmei koncertuzveduma formā. Māls valdzinās un vilinās! No vijīga materiāla, kad tam pieskaras ūdens, līdz cietam un trauslam, kad to kaltē saule vai dedzina uguns. No māla piciņas bērna rokās, līdz dakstiņa jumtam, kurā spoguļojas zvaigznes.
Lieluzvedumā saplūdīs mūzika, deja, vizuālā māksla un amatniecība. Skatītāji dzirdēs māla marimbas, vēja stabules, svilpavnieku un rūpniecības skaņu saspēli, kur AUĻI un Latvian Voices papildinās šo īpašo atmosfēru ar balsīm un ritmu. Kora dziedājumi savīsies ar ķieģeļu kraušanas stomp etīdēm, deju rakstus caurvīs māla molekulas formula, bet scenogrāfija un video vizualizācijas ļaus iejusties gan Lodes rūpnīcas urbānajā vidē, gan amatnieku radītajā jutekliskajā pieredzē.
Dalībnieki, gatavojoties koncertuzvedumam, ne vien dziedās un dejos, bet arī paši darinās māla mūzikas instrumentus, radīs māla rotas, izbaudīs tā dziednieciskās īpašības un iepazīs tā vēsturi un dabu.
MĀLS būs arī spilgts apliecinājums Cēsu novada amatiermākslas kolektīvu augstajai meistarībai, parādot viņu spēju būt līdzvērtīgiem partneriem profesionālajiem māksliniekiem. Šajā notikumā, kur saplūst dažādi mākslas veidi un laikmeti, amatieru un profesionāļu sadarbība kļūs par vienotu radošu spēku, kas rada neatkārtojamu skatuves pieredzi un demonstrēs Cēsu novada kultūras dzīves kvalitāti un kopienas spēku.
MĀLS ir veltījums Latvijas zemei, cilvēkam un radīšanas brīnumam. Tā ir laikmetīga kultūras pieredze, kurā satiekas laikmeti, vēstures liecības, ģeoloģija un cilvēka radošais gars.
Stāsta, ka Dievs radījis cilvēku no māla pikas. Cilvēks māla krāsnī cepis maizi, no māla krūzes dzēris ūdens malku un sildījies pie māla podiņu krāsns. Pa māla klonu gājis, cēlis māju no ķieģeļiem, kā arī, licis jumtu no māla dakstiņiem. Māls – no zemes dzīlēm nācis, līdz debesīm kāpis!
Cēsis, pildot publiski pausto solījumu īstenot kultūras programmu, kas tika sagatavota Eiropas kultūras galvaspilsētas 2027. gada pieteikumam, kopā ar novada pagastiem realizē vērienīgu kultūras notikumu ciklu, un 2025. gadā iemirdzas kā Latvijas kultūras galvaspilsēta ar saukli “Kultūras galvās, pilīs, sētās”.
“Cēsis 2025” procesa lieldraugi: Signet Bank, AS “Cēsu alus”.
Atbalstītājs: SIA “Venden”.
Informatīvie atbalstītāji: izdevniecība “Santa”, žurnāls “Baltic Outlook”.
Plašāka informācija par programmu būs pieejama www.cesis2025.lv

ŅIŽINSKIS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-08-17 18:00 | Teātra nams “Jūras vārti”, Karlīnes iela 40, Vantspils
“Ņižinskis” ir horeogrāfa Marko Gekes laikmetīgā baleta izrāde par baletdejotāju un horeogrāfu Vaclavu Ņižinski. Tā atklāj Ņižinska dzīves nozīmīgākos brīžus uz skatuves un ārpus tās, parādot ciešo mākslas un neprāta saikni.
Desmit gadus Vaclavs Ņižinskis (1890–1950) bija leģendārā Sergeja Djagiļeva vadītā Krievu baleta (Ballets Russes) vadošais solists un horeogrāfs. Viņa virtuozie lēcieni un androgīnā harisma apbūra skatītājus, savukārt viņa pārdrošās horeogrāfijas provocēja skandālus. Mūža pēdējos trīsdesmit gadus mākslinieks pavadīja garīgās veselības ārstniecības iestādēs.
“Ņižinskis” pasaules pirmizrādi piedzīvoja dejas kompānijā Gauthier Dance Štutgartē 2016. gadā. Kopš tā laika iestudējums plaši izrādīts viesizrādēs visā pasaulē. 2017. gadā Marko Geke par šo iestudējumu saņēmis Itālijas dejas balvu Danza&Danza.
Horeogrāfs: Marko Geke
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozolinš
Diriģents: Aivis Greters
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Mihaela Špringere
Scenogrāfijas un kostīmu adaptācija LNOB: Mārvins Ots
Baleta dramaturģe: Estere Drēzene-Šabaka
Gaismu mākslinieks: Udo Hāberlands
Horeogrāfs-inscenētājs: Fabio Palombo

SATIKT. Dejas izrāde
2025-08-20 19:00 - 20:00 | Hanzas perons
Trešdien, 20. augustā, kultūras telpā “Hanzas perons” Rīgā notiks horeogrāfu un dejotāju tandēma ‘IevaKrish‘ veidotā dejas izrāde ‘Satikt’.
“Satikt” ir izrādes formā organizēti akustiski dziedājumi, ietveroša dejas horeogrāfija un kustīga skaņa. “Satikt” ir pētījums lietuviešu tradicionālo sutartiņu dziedājumu daudzbalsībā, kas izrādē apskatīti un izvērtēti kā netieša savstarpējā dialoga prakse. Vienlaikus skanošajā kā papildinošais tiek akcentēts nedaudz atšķirīgais. “Satikt” dejojumu, tā pat kā sutartiņu dziedājumu, līdztekus izpildītās balsis, tiecas atšķirties viena no otras tik par “toni”. “Satikt”, iespējams, ir mēģinājums satikt, uzsverot disonējošo.
Izrādē tiek nodrošināta piekļūstamība cilvēkiem ratiņkrēslos. “Satikt” dziedājumi kā koncerts kustībā ir piemērots cilvēkiem ar vājredzību un neredzību.
Autori, horeogrāfi, dejotāji: IevaKrish
Dramaturģija: Sandija Santa
Sutartiņu aranžējumi un skaņu dizains: Jēkabs Nīmanis
Izpildītāji: Dārta Drava, Ieva Gaurilčikaite-Sants, Krišjānis Sants, Ilze Amanda Zakrevska
Gaismas: Jūlija Bondarenko
Producents: Tuvumi (Anna Ulberte, Katrīna Smilga), Valmieras vasaras teātra festivāls
Pārdošanā 60 ieejas biļetes jeb nenumurētas sēdvietas. To cena – 25.00 EUR.
Izrādei tuvojoties, biļešu cena pieaugs.
Ieeja pasākumā no plkst. 18.00.
Atbalsta: Valsts Kultūrkapitāla fonds, Rīgas Valstpilsētas pašvaldība, Latvijas Dejas informācijas centrs, Horeogrāfu asociācija, NVO nams, viesnīca ‘Konventa Sēta Hotel’ & Pillar.lv

DRAKULA. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-08-22 19:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Krāšņais, neoklasiskais Kšištofa Pastora balets ar Vojceha Kilara mūziku un Pāvela Hinovska libretu tapis pēc Brema Stokera pasaulslavenā romāna motīviem.
Jauniestudējuma muzikālais vadītājs ir Mārtiņš Ozoliņš, kostīmus un scenogrāfiju veidojuši Čārlzs Kjūsiks Smits un Fils R. Danielss, mūzikas aranžējuma autori ir Maikls Brets un Džošua Deiviss, gaismu mākslinieki – Džons Basvels un Džons Pols Perkokss, horeogrāfa asistenti – Simoneta Lizi un Sedriks Iņass, repetitori – Viktorija Jansone un Iļja Vlasenko.
Galvenās lomas jauniestudējumā atveidos Raimonds Martinovs, Antons Freimans (Drakula vecumā), Viktors Seiko, Filips Fedulovs (Drakula jaunībā), Jūlija Brauere, Sabīne Strokša un Jolanta Lubēja (Mīna), Kārlis Cīrulis, Aleksandrs Osadčijs (Džonatans), Ieva Rācene, Annija Kopštāle (Lūsija).
Balets “Drakula” pirmo reizi skatītāju vērtējumam tika nodots 2018. gadā Rietumaustrālijas baletā Pērtā. Iestudējums guvis lielu publikas un kritiķu atzinību, kā arī saņēmis vairākas balvas un nominācijas. Latvijas Nacionālajā baletā tas piedzīvo otro iestudējumu.
Balets tapis pēc īru rakstnieka Brema Stokera 19. gadsimta nogalē sarakstītā romāna “Drakula” motīviem, bet tā muzikālās partitūras pamatā ir poļu komponista Vojceha Kilara mūzika gotiskajai kinofilmai “Brema Stokera Drakula”, to papildinot ar simfoniskajiem skaņdarbiem un klaviermūziku.
“Lasot Brema Stokera romānu, es sapratu, ka šis stāsts ir par gadsimtiem ilgu mīlestību, kas ir stiprāka par bailēm, un upurēšanos. Drakula upurē savu mūžīgo dzīvi, lai glābtu Mīnu – sievieti, kas ir viņa mirušās sievas līdziniece un pret kuru viņš jūt mūžīgu mīlestību. Man šis stāsts šķita skaists un pievilcīgs plašai auditorijai. Negribēju veidot grotesku, kā bieži tiek darīts “Drakulas” interpretācijās, mans stāsts ir nopietns, bet, protams, tajā ir klātesoši arī tēli, kas sniegs mazu komisku atslodzi,” stāsta ievērojamais horeogrāfs Kšištofs Pastors, kura radošo rokrakstu Latvijas skatītāji jau iepazinuši baletos “Sidraba šķidrauts”, “Svētpavasaris”, “Karmena” “Bīstamie sakari’, “Tango” un “Bolero”.
Foto: Monta Tīģere.

ANTONIJA #SILMAČI. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-08-24 18:00 - 19:45 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Komponists Juris Karlsons
Horeogrāfs Aivars Leimanis
Muzikālais vadītājs un diriģents Mārtiņš Ozoliņš
Diriģents Jānis Liepiņš
Scenogrāfs Mārtiņš Vilkārsis
Kostīmu māksliniece Anna Heinrihsone
Reibinoši zied vasara, saule kāpj kalnā pretī Jāņu naktij, un reibst arī Silmaču saimnieces Antonijas mīlestības izslāpusī sirds… Balets Antonija #Silmači ir romantiski dramatisks stāsts par alkām pēc personīgās dzīves piepildījuma. Tas radīts, iedvesmojoties no daudzu latviešu iemīļotākā dramaturģijas darba, Rūdolfa Blaumaņa lugas Skroderdienas Silmačos motīviem, un Latvijas valsts simtgades gaidās līdzās Jura Karlsona agrāko gadu baletiem Sidraba šķidrauts un Karlsons lido…spilgti papildina latviešu oriģinālbaletu klāstu.
Iestudējums iekļauts Latvijas valsts simtgades svētku programmā.

KAZANOVA. Latvijas Nacionālā Opera un balets
2025-08-27 19:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Džakomo Kazanova dzīvi ir tvēris visā tās skaistumā un iespējās. Šo slaveno 18. gadsimta rakstnieku, pateicoties viņa atklātajiem memuāriem, mēs pazīstam arī kā priesteri, mūziķi, aktieri, juristu, diplomātu, spiegu, filosofu un laba ēdiena cienītāju. Un, protams, kaislīgu mīlētāju.
“Kazanova bija mirkļa mākslinieks ar neiedomājamu spēju būt laimīgam, un tieši šī viņa spēja lielākoties valdzināja cilvēkus,” tā Kazanovu raksturojis viņa biogrāfijas un šī baleta libreta autors Īans Kellijs. Kazanova cenšas ielūkoties leģendārā mīlētāja prātā un sirdī, vienlaikus paverot skatu uz fascinējošo laikmetu.
Baleta Kazanova pasaules pirmizrāde notika 2017. gada martā britu kompānijā Northern Ballet. Šo darbu, kurā varam iepazīt krāšņo, elpu aizraujošo 18. gadsimta vidi, ir radījuši horeogrāfs Kenets Tindals (Kenneth Tindall), komponists Kerijs Mazijs (Kerry Muzzey), scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Kristofers Orams (Christopher Oram).
Lomās:
Kazanova: Antons Freimans, Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana
M.M.: Sabīne Strokša, Emma Lagūna, Alisa Tomkoviča
Manona Baleti: Alise Prudāne-Spridzāne, Annija Kopštāle
Bragadins: Raimonds Martinovs, Viktors Seiko
Bellīno: Jūlija Brauere, Sabīne Strokša
Henriete: Jolanta Lubēja, Elza Leimane
Marķīze de Pompadūra: Elza Leimane, Laine Paiķe
Māsas Savorņānas: Emma Lagūna, Izabella Monastirska-Urtāne, Baiba Vītola, Krista Štrausa, Alisa Tomkoviča

HA. Smieklu performance
2025-08-28 19:00 - 20:00
Horeogrāfe/ Izpildītāja: Jana Jacuka
Mentors: Miguels Melgaress
Konsultants: Bruno Listopads
Dramaturģiskais atbalsts: Eva Susova un Toni Stefens
Teksta konsultants: Joahims Robrehts
Teksta redakcija sadarbībā ar: Nikolass Lange
Vokālie pasniedzēji: Moa Holgersone, Monica Jansena, Maria Magdalena Kozlovska
Grafikas dizainere: Estere Betija Grāvere
Fotogrāfs: Pēteris Vīksna
Iedvesmas avoti: Stina Forsa un Amparo Gonzaless
Līdzproducents: Ģertrūdes ielas teātris
Pirmizrāde Latvijā: 28/08/25
Ilgums: 50 min.
Valoda: izrāde angļu valodā ar tulkojumu latviešu valodā
Darbs nebūtu iespējams bez Samas Šoeiermanes, Veronikas Abdulas-Visockas, DAS teātra pasniedzēju un kursabiedru atbalsta.
Izrāde tapusi DAS Theatre maģistra programmas ietvaros, ar finansiālu ATD-Aart Janszen fonda (Nīderlande) un Valsts Kultūrkapitāla fonda (Latvija) atbalstu.
Valoda:Angļu valodā ar tulkojumu latviešu valodā!

GULBJU EZERS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-08-29 19:00 - 21:45, 2025-08-30 19:00 - 21:45 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
“Gulbju ezers” ir baletu balets, kas vienmēr baudījis skatītāju sajūsmu. Tajā Pētera Čaikovska skaistā mūzika apvienojas ar Mariusa Petipā un Ļeva Ivanova ģeniālo horeogrāfiju. Gulbju ezera valdzinājums kā magnēts pievelk sapņotāju princi Zigfrīdu. Odīlija, kas kā ūdens piliens līdzīga daiļajai gulbju princesei Odetai, iekāro jaunekli. Cīņa, mīļotās Odetas ievainojums, uzvara pār ļaunumu, kas ir tikai šķitums… Ludviga Otrā galms, Noišvānšteinas pils, izsmalcināti tērpi un krāšņas dekorācijas kopā ar Latvijas Nacionālā baleta trupas rūpīgo attieksmi pret klasiku ik detaļā rada izcilību.
Balets “Gulbju ezers” pirmoreiz tika uzvests 1877. gadā Maskavas Lielajā teātrī, kur Vaclava Reizingera veidotā horeogrāfija neguva īpašu kritikas atzinību. 1895. gadā, turpinot godināt 1893. gadā mirušā komponista piemiņu, “Gulbju ezeru” Marijas teātrī Sanktpēterburgā iestudēja Mariuss Petipā un Ļevs Ivanovs. Viņu radītā horeogrāfija, jo īpaši Ivanova iestudētais otrais cēliens, ir kļuvusi par klasiskā baleta etalonu. Latvijas Nacionālais balets “Gulbju ezeru” pirmoreiz iestudēja 1926. gadā. Šis ir astotais “Gulbju ezera” jauniestudējums LNOB.
Pēteris Čaikovskis
Gulbju ezers
Balets trīs cēlienos
Pirmizrāde 02.09.2020.
Mariusa Petipā un Ļeva Ivanova horeogrāfija
Horeogrāfs-inscenētājs Aivars Leimanis
Diriģents Mārtiņš Ozoliņš
Scenogrāfs Huans Giljermo Nova (Juan Guillermo Nova)
Kostīmu mākslinieks Roberts Perdziola (Robert Perdziola)
Gaismu mākslinieks Ainārs Pastars
Lomās:
Odeta-Odīlija: Jūlija Brauere, Jolanta Lubēja, Annija Kopštāle, Sabīne Strokša, Alise Prudāne-Spridzāne
Princis Zigfrīds: Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana, Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Zigmārs Kirilko
Rotbarts: Avetiks Karapetjans, Artjoms Pšeņičņikovs
Nerrs: Germans Ševčenko, Fabio Sonconji
Pas de trois: Laine Paiķe, Izabella Monastirska-Urtāne, Krista Štrausa, Paula Lieldidža-Kolbina, Emma Lagūna, Iļana Puhova, Justīna Teličena, Kārlis Cīrulis, Kristaps Jaunžeikars, Eidens Viljams Konefrijs, Dariuss Florians Katana, Roberts Naje

NOFOČĒ MANI. Laikmetīgās dejas izrāde
2025-08-30 12:00 - 13:00, 2025-08-30 15:00 - 16:00, 2025-08-31 13:00 - 14:00, 2025-08-31 16:00 - 17:00
Dejas izrāde visai ģimenei “Nofočē mani” aicina iegrimt kustību pasaulē, kur bērnišķīgs prieks satiekas ar ķermeņa valodu. Divu dejotāju starpā veidojas netverami un reizē tik atpazīstami mirkļi – gluži kā multfilmās, kur absurds kļūst par realitāti, un katrs žests zīmē stāstu bez vārdiem. Kur mazo skatītāju vedīs šī kustība? Vai šī multfilma būs rotaļīga, dzirkstoša un pārsteidzoša? Varbūt mulsinoša un nesaprotama, bet tāpēc tik interesanta? Laikmetīgā deja kļūst par līdzekli iztēlei un optiskai ilūzijai, ko spēj radīt dejotāju rokas, kājas un ķermeniski kustību virpuļi.
Šajās dienās Raiņa parks Jelgavā pārtaps par vietu, kur bērni un pieaugušie varēs vērot, kā rotaļa kļūst par sportu, bet iztēle – par nepieciešamību, kas vieno paaudzes un spēj iedvesmot. “Nofočē mani” notiks “Vispārējo Latvijas piena, maizes un medus svētku” ietvaros 30. un 31. augustā.
Šīs izrādes autori Edvards Kurmiņš (LV) un Katarzyna Strzelec (Katažina Štrelec) (PL) sastapās kopā studējot Itālijā. Abus vieno interese par kontaktimprovizāciju un fiziski izaicinošām kustībām. Izrādes izpildītāji – Edvards Kurmiņš un Līva Nora Apšeniece.Par vizuālo estētiku atbild kostīmu māksliniece Kitija Geidāne un scenogrāfe Dana Deineko.Producē biedrība “SIXTH”, izrādes producente Patrīcija Kolāte.
Skatītāju ievērībai:Līdzi noderēs piknika sega, paklājiņš vai pufs – viss, kas ļaus ērti apsēsties zālītē un izbaudīt izrādi. Izrādē sēdvietas būs ļoti ierobežotā skaitā.
Izrāde norisinās “Vispārējo Latvijas piena, maizes un medus svētku” ietvaros, tāpēc izrāde ir bez maksas.
Atbalsta: Valsts Kultūrkapitāla fonds un Jelgavas valstspilsētas pašvaldības Kultūras padome.Paldies Rojas Jūras zvejniecības muzeja filiālei “Kaltenes klubs” un Jelgavas valstspilsētas pašvaldības iestādei “Kultūra”.
