DANCE.LV

ACĪM CIET. Dejas izrāde
2025-09-28 14:00 - 15:00 (Europe/Riga)
Stāsts par mūsu bailēm, cīņu ar tām, pieņemšanu un atbrīvošanos.
​
Izrādes idejas autore: Elīna Gaitjukeviča
Horeogrāfija: Elīna Gaitjukeviča, Dmitrijs Gaitjukevičs un dejotāji
Piedalās: deju grupa RITMS
Gaismu mākslinieks: Niks Cipruss
Mūzikas autors un izpildītājs: Martin. Jo. Johnsons (“100 baltas dvēseles”)
​
N.B. Skatītāju sēdvietas atradīsies uz Lielās zāles skatuves.

DANCE&PERFORM. Laikmetīgās dejas notikums
2025-09-27 19:00 - 21:30 | Vagonu iela 22
Horeogrāfu un dejotāju komandas “Deja Today” veidotais laikmetīgās dejas notikums “Dance&Perform” — jau sesto reizi!
Notikums, kurā piedzīvot oriģinālas un īpašas īsformāta laikmetīgās dejas horeogrāfijas. Būt vienā elpā ar dejas māksliniekiem un smelties iedvesmu no kustību valodas — dejas. Caur ķermeni nonākt tuvāk sev. Dejas darbi, kas izgaismo to, ko vārdos grūti pateikt.
Viens vakars — piecas horeogrāfijas.
Šoreiz skatītājiem būs iespēja pieredzēt piecas īsformāta horeogrāfijas, ko veidojuši Latvijas laikmetīgās dejas mākslinieki — Artūrs Nīgalis, Anna Marija Puķe, Rūdis Vilsons, Elizabete Ļaksa, Nauris Strautnieks, Beāte Ēķe, kā arī “Deja Today” horeogrāfu un dejotāju radošā komanda: Beāte Ieva Roze, Arina Buboviča ,Alīna Matvejeva, Ksenija Simanova un Gints Dancītis.
Personiski, emocionāli un īsti stāsti kustībā — laikmetīgās dejas notikumā “Kods: Cilvēks”.
Producē: biedrība “Deja Today” un Anna Niedola
Notikums “Dance&Perform” “Kods:Cilvēks” tapis ar Valsts kultūrkapitāla fonda atbalstu.

PLĒSOŅAS. Kustību izrāde
2025-09-26 19:00 - 20:00, 2025-09-25 19:00 - 20:00 | Dirty Deal teatro
“Pienāca diena, kad pasaule man kļuva par smagu un es noslīgu uz ceļiem. Te, tuvāk pie zemes, izrādījās vieglāk būt. Es neredzēju tik tālu uz priekšu. Neizjutu atbildību. Atmetu domas, ka varu visu kontrolēt. Un sāku pārvietoties uz četrām.”

Daži cilvēki pazūd seriālos, grāmatās vai teātrī, citi aizraujas ar datorspēlēm vai iepirkšanos, un daudzi atrod piepildījumu spēcīgās ideoloģijās, reliģijās vai subkultūrās. Šī izrāde stāsta par cilvēkiem, kuri meklē mierinājumu, attālinoties no cilvēciskās prātuļošanas un sociuma uzslāņojumiem, tā vietā pievēršoties instinktiem, impulsiem un maņām, kas biežāk sastopami dzīvnieku pasaulē.

Izrāde “Plēsoņas”, kas balstīta dokumentālās liecībās un ķermeņa kustību pētniecībā, ielūkojas kvadroberu subkultūrā, kura interesējas par dzīvnieku fizisko eksistenci, cenšoties izkopt zvēriem raksturīgo pārvietošanos uz četrām kājām. Šī identitāte kļūst arvien redzamāka jauniešu vidū, piedāvājot savdabīgu patvērumu no civilizācijas radītās realitātes.

Pievienojoties iestudējumam, skatītāji piedzīvos sava veida spēles tiešraidi, kurā trīs dejotāji un viens aktieris, iejūtoties kvadroberu ādā, savā starpā sacentīsies. Testējot savu ķermeņu spēkus un limitus, viņi atklās svarīgākos aspektus ik vienā kopienā vai hobijā – azartu, piederības sajūtu un iespēju sevi pierādīt ārpus darba, skolas vai māju vides.

Paldies Jēkabam Čivlim par konsultāciju!
Izrādē tiek izmantoti dūmi un stroboskops.
Izrādē tiek izmatota necenzēta leksika.
Izrāde piemērota no 16 gadu vecuma.

DŽUNGĻU GRĀMATA. Balets visai ģimenei
2025-09-21 18:00 - 20:30, 2025-09-21 12:00 - 14:30 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Džungļos, kur dzīve rit pēc zvēru valstības noteikumiem, negaidīti uzrodas mazs cilvēka bērns. Viņu atrod Vilcene, kurai labi pazīstama cilvēku daba. Vilcene nolemj puiku pasargāt un pieņemt audzināšanā, jo – “kas zina, varbūt šis būs citāds?” Džungļos mazais zēns pieaug. Tur netrūkst prieka un piedzīvojumu, bet jaunieti kaut kas dzen uz pilsētu pie cilvēkiem, un viņš atstāj džungļus valdnieka Tīģera ēnā. Šķietami cilvēku vidū puisis ir atradis savu īsto vietu, savas mājas, tomēr sirds alkst pēc dabas, dzīvniekiem un džungļiem.
“Ar šo baletu vēlos runāt par tēmām, kas, manuprāt, ir un vēl ilgi būs aktuālas. Daba, draudzība, mīlestība, uzticība, cerība un pāri visam – ģimene. Puisis īsti neiederas ne dzīvnieku pasaulē, ne starp cilvēkiem. Kur īsti ir viņa mājas un kas viņš vispār ir? Šajā sarežģītajā pasaulē līdzīgi var jautāt arī katrs no mums,” skaidro horeogrāfs Raimonds Martinovs. Viņš baleta Džungļu grāmata tēlus un notikumus radījis, iedvesmojoties no angļu autora Radjarda Kiplinga tāda paša nosaukuma stāstu krājuma, bet tā mūziku komponējis Kārlis Lācis.
Baletu Džungļu grāmata drīkst apmeklēt no 7 gadu vecuma, tomēr – atbilstoši horeogrāfa rekomendācijai – to iesakām apmeklēt no 10 gadu vecuma.

MAIJA UN PAIJA. Pasaka dejā
2025-09-21 17:00 - 19:00 | Jelgavas kultūras nams
Mūsu tautas literatūras mantojumā ir zināmi tādi divi tēli kā Maija un Paija – čaklā meita un slinkā meita. Divi pretstati. Šī pazīstamā pasaka šoreiz tiks izdejota. Latviešu skatuviskās tautas dejas izrāde ir veidota pēc Annas Brigaderes pasaku lugas “Maija un Paija” motīviem. Te labestība, tāpat kā Annas Brigaderes darbā, būs pretstatīta negantumam, čaklums – slinkumam un visu kopā vienos latviskā pasaules uztvere.
Baibas Ķesteres horeogrāfija.
Postfolkloras grupas “Rikši” mūzika.
Režisore Lolita Muižniece.
Dejo JVPI “Kultūra” TDA “Lielupe”.
Dejas izrāde pirmizrādi piedzīvoja 2025. gada maijā, kā Jāzepa Vītola Latvijas Mūzikas akadēmijas (JVLMA) horeogrāfijas katedras maģistrantes Baibas Ķesteres diplomdarbs.

ESMERALDA
2025-09-19 19:00 - 22:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

Laikmetīgās dejas programma mini-festivālā "Ražas svētki" Mazsalacā
2025-09-19 18:00 - 19:00, 2025-09-18 16:00 - 20:00
Vairāk info: https://dance.lv/mazsalacas-mini-festivala-razas-svetki-ietvaros-septembri-bus-iespeja-pieredzet-dazadus-laikmetigas-makslas-notikumus/

KAZANOVA. Latvijas Nacionālā Opera un balets
2025-09-17 19:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Džakomo Kazanova dzīvi ir tvēris visā tās skaistumā un iespējās. Šo slaveno 18. gadsimta rakstnieku, pateicoties viņa atklātajiem memuāriem, mēs pazīstam arī kā priesteri, mūziķi, aktieri, juristu, diplomātu, spiegu, filosofu un laba ēdiena cienītāju. Un, protams, kaislīgu mīlētāju.
“Kazanova bija mirkļa mākslinieks ar neiedomājamu spēju būt laimīgam, un tieši šī viņa spēja lielākoties valdzināja cilvēkus,” tā Kazanovu raksturojis viņa biogrāfijas un šī baleta libreta autors Īans Kellijs. Kazanova cenšas ielūkoties leģendārā mīlētāja prātā un sirdī, vienlaikus paverot skatu uz fascinējošo laikmetu.
Baleta Kazanova pasaules pirmizrāde notika 2017. gada martā britu kompānijā Northern Ballet. Šo darbu, kurā varam iepazīt krāšņo, elpu aizraujošo 18. gadsimta vidi, ir radījuši horeogrāfs Kenets Tindals (Kenneth Tindall), komponists Kerijs Mazijs (Kerry Muzzey), scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Kristofers Orams (Christopher Oram).
Lomās:
Kazanova: Antons Freimans, Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana
M.M.: Sabīne Strokša, Emma Lagūna, Alisa Tomkoviča
Manona Baleti: Alise Prudāne-Spridzāne, Annija Kopštāle
Bragadins: Raimonds Martinovs, Viktors Seiko
Bellīno: Jūlija Brauere, Sabīne Strokša
Henriete: Jolanta Lubēja, Elza Leimane
Marķīze de Pompadūra: Elza Leimane, Laine Paiķe
Māsas Savorņānas: Emma Lagūna, Izabella Monastirska-Urtāne, Baiba Vītola, Krista Štrausa, Alisa Tomkoviča

MEGASTRUKTŪRA. Festivāls HOMO NOVUS sadarbībā ar Dejas māju KURTUVĒ
2025-09-14 17:00 - 18:00, 2025-09-13 18:00 - 19:00 | KURTUVE, Valmiera
MEGASTRUKTŪRA
Sāra Baltcingere, Isaja Vilsons (Luksemburga)
Norises vieta Valmierā!
“MEGASTRUKTŪRA” ir dejas izrāde, kas ar interesi seko divu ķermeņu tuvības un atdalīšanās ritmam. Šis darbs pamazām izjauc ierasto teātra un dejas izrāžu formātu, rotaļājoties ar skatītāju gaidām un jautājot – kas tieši ir nepieciešams, lai radītu izrādi? Mūzika? Scenogrāfija? Gaismas?
Dejotāju dueta priekšnesums ir kā puzle, kuras gabaliņi tiek pastāvīgi izjaukti, piemeklēti, pārbaudīti un no jauna izgudroti. “MEGASTRUKTŪRA” ir horeogrāfisks darbs bez skaņas pavadījuma un dekorācijām. Izrādes dabisko muzikalitāti rada uz skatuves esošo ķermeņu perkusīvā enerģijā.

Vairāk info: https://homonovus.lv/lv/event/megastruktura/?from=10

SILUETA BURTI. Festivāla HOMO NOVUS ietvaros sadarbībā ar Dejas māju KURTUVĒ.
2025-09-14 17:00 - 17:30, 2025-09-13 17:00 - 17:30 | KURTUVE, Valmiera
Silueta burti
Artūrs Nīgalis (Latvija)
Norises vieta Valmierā!
Mierīgā telpā no griestiem karājas gara virve. Divi nemierīgi dejotāji pārvietojas augšup, lejup un pāri telpai ar vieglumu. Viņu nebeidzamās, plūstošās kustības atklāj “Silueta burtus” – saldsērīgu duetu, kas reflektē par tēva prombūtnes ietekmi, dziļas ilgošanās caurvītu. Šis darbs, kas iedziļinās sarežģītajās tēva un bērna attiecībās, izmantojot spilgtas bērnības atmiņas, balstās uz horeogrāfa personīgo pieredzi. Meklējot saikni un izlīgumu, “Silueta burti” uzdod jautājumu: kā prombūtne veido cilvēka identitāti?

Vairāk info: https://homonovus.lv/lv/event/silueta-burti/?from=10

ZILAIS KARUSELIS. Festivāls HOMO NOVUS sadarbībā ar Dejas māju KURTUVĒ
2025-09-14 15:00 - 16:00, 2025-09-12 20:00 - 21:00 | KURTUVE, Valmiera
Zilais karuselis
Liza Kolete Bisheima, Katrīne Patrī (Norvēģija)
Norises vieta 12. sept. Rīgā!
Norises vieta 14. sept. Valmierā!
“Zilais karuselis” ir satīra par pavedināšanu. Izrāde, kuru iedvesmojušas putnu pārošanās dejas un vēlme dekonstruēt pavedināšanas un varas rituālus. Mākslinieču duets Liza Kolete Bisheima un Katrīne Patrī izmanto humoru un atkārtošanos kā horeogrāfiskus līdzekļus, lai runātu par to, kā tiek uztverts, objektificēts un kategorizēts sieviešu ķermenis. Izrāde kļūst par ieganstu, lai rotaļīgā un provokatīvā veidā risinātu sarežģītos varas attiecību jautājumus. Tā ieved skatītāju pasaulē, kur sastopas pazīstamais ar absurdo, izaicinot skatītāju gaidas caur daudziem fikcijas slāņiem. Dejotājas, kas iemiesojas pavedinošu kārdinātāju tēlos, rada maigas un neparedzamas sadursmes, ļaujot uzstājīgajām kustībām savīties ar transformējošiem dīdžeju “asiangirlsonly” tehnomūzikas ritmiem.

Vairāk info: https://homonovus.lv/lv/event/zilais-karuselis/?from=10

VISU ATLIKUŠO MŪŽU. Festivāls HOMO NOVUS
2025-09-13 18:00 - 19:00, 2025-09-12 18:00 - 19:00 | Kultūrvieta V-13 Daugavpils Universitātē
Visu atlikušo mūžu
Džo Fonga, Džordžs Oranžs (Apvienotā Karaliste)
Norises vieta Daugavpilī!
Izrāde “Visu atlikušo mūžu” piedāvā krietnu devu dejas, teātra, cirka, spēļu un, cerams, arī cerības. Šajā dzīvības un nāves kabarē divi padzīvojuši aktieri ļaujas raibu raibam, impulsīvam un nenovēršamam dzīves norietam.
Džo ir dejotāja gados, bet Džordžs – vecs klauns. Viņi ir starptautiski atzīti mākslinieki, kas pa abiem kopā uz skatuves aizvadījuši vairāk nekā 100 gadus. Ņemot talkā publikas iemīļoto dziesmu izlasi, žūksni loterijas biļešu un šķipsniņu videi draudzīga optimisma, viņi rada prieka, svinīguma un smieklu pilnu izrādi.
Cīņa ir reāla. Šis ir beigu sākums. Taču mēs joprojām esam šeit.

Vairāk info: https://homonovus.lv/lv/event/visu-atlikuso-muzu/?from=10

DIVOTNE. Festivals "HOMO NOVUS"
2025-09-13 15:00 - 16:00 | KURTUVE, Valmiera
Divotne
Anna Novikova, Rūta Pūce (Latvija)
Norises vieta Valmierā!
Izrāde tapa 2017. gadā, divām jaunām horeogrāfēm Annai Novikovai un Rūtai Pūcei kļūstot par mammām un iekļaujot šo personīgo pieredzi savā mākslinieciskajā valodā – dejā. Mātes loma sievieti ierauj rūpju, pienākumu, neaptveramas mīlestības un lielas ķermeniskas pieredzes mutulī, ko ne vienmēr var izstāstīt un aptvert. Šī pieredze nav viennozīmīga, tāpēc izrādē sieviete ir sašķelta divotnē – Mātē un Nemātē –, lai caur iekšēju dialogu rastu ceļu, pa kuru iet turpmāk kopā pašai ar sevi. Horoegrāfes uzsver, ka mātišķais un ne-mātišķais var līdzāspastāvēt un šīs savienības veidošana ir transformatīvs, vecā iznīcinošs un reizē sevis atjaunojošs process. Tas ir arī unikāls process, jo viena pareizā mātišķā un ne-mātišķā attiecību varianta nav. Sievietes ir dažādas, un tas ir brīnišķīgi. Izrāde ir saņēmusi “Dejas balvu 2017–2018” kategorijā “Laikmetīgās dejas iestudējums vai notikums”, kā arī ir 2021. gadā iekļuvusi Eiropas dejas platformas “Aerowaves” žurnāla “Springback magazine” sadaļā “40 winks”.

Vairāk info: https://homonovus.lv/lv/event/divotne/?from=10

NOFOČĒ MANI. Dejas izrādes ģimenēm
2025-09-12 18:30 - 20:00, 2025-09-06 12:00 - 13:00 | K.K. fon Stricka villa
Dejas izrāde visai ģimenei “Nofočē mani” aicina iegrimt kustību pasaulē, kur bērnišķīgs prieks satiekas ar ķermeņa valodu. Divu dejotāju starpā veidojas netverami un reizē tik atpazīstami mirkļi – gluži kā multfilmās, kur absurds kļūst par realitāti, un katrs žests zīmē stāstu bez vārdiem. Kur mazo skatītāju vedīs šī kustība? Vai šī multfilma būs rotaļīga, dzirkstoša un pārsteidzoša? Varbūt mulsinoša un nesaprotama, bet tāpēc tik interesanta? Laikmetīgā deja kļūst par līdzekli iztēlei un optiskai ilūzijai, ko spēj radīt dejotāju rokas, kājas un ķermeniski kustību virpuļi.
Šajās dienās villas dārzs pārtaps par vietu, kur bērni un pieaugušie varēs vērot, kā rotaļa kļūst par sportu, bet iztēle – par nepieciešamību, kas vieno paaudzes un spēj iedvesmot. Šīs izrādes autori Edvards Kurmiņš (LV) un Katarzyna Strzelec (Katažina Štrelec) (PL) sastapās kopā studējot Itālijā. Abus vieno interese par kontaktimprovizāciju un fiziski izaicinošām kustībām. Izrādes izpildītāji – Edvards Kurmiņš un Līva Nora Apšeniece. Par vizuālo estētiku atbild kostīmu māksliniece Kitija Geidāne un scenogrāfe Dana Deineko.
Producē biedrība “SIXTH”, izrādes producente Patrīcija Kolāte.
Skatītāju ievērībai:
Līdzi noderēs piknika sega, paklājiņš vai pufs – viss, kas ļaus ērti apsēsties zālītē un izbaudīt izrādi. Izrādē sēdvietas būs ļoti ierobežotā skaitā.
Atbalsta: Valsts Kultūrkapitāla fonds un Jelgavas valstspilsētas pašvaldības Kultūras padome. Paldies Rojas Jūras zvejniecības muzeja filiālei “Kaltenes klubs” un Jelgavas valstspilsētas pašvaldības iestādei “Kultūra”.

DRAKULA. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-09-10 19:00 - 20:00
Krāšņais, neoklasiskais Kšištofa Pastora balets ar Vojceha Kilara mūziku un Pāvela Hinovska libretu tapis pēc Brema Stokera pasaulslavenā romāna motīviem.
Jauniestudējuma muzikālais vadītājs ir Mārtiņš Ozoliņš, kostīmus un scenogrāfiju veidojuši Čārlzs Kjūsiks Smits un Fils R. Danielss, mūzikas aranžējuma autori ir Maikls Brets un Džošua Deiviss, gaismu mākslinieki – Džons Basvels un Džons Pols Perkokss, horeogrāfa asistenti – Simoneta Lizi un Sedriks Iņass, repetitori – Viktorija Jansone un Iļja Vlasenko.
Galvenās lomas jauniestudējumā atveidos Raimonds Martinovs, Antons Freimans (Drakula vecumā), Viktors Seiko, Filips Fedulovs (Drakula jaunībā), Jūlija Brauere, Sabīne Strokša un Jolanta Lubēja (Mīna), Kārlis Cīrulis, Aleksandrs Osadčijs (Džonatans), Ieva Rācene, Annija Kopštāle (Lūsija).
Balets “Drakula” pirmo reizi skatītāju vērtējumam tika nodots 2018. gadā Rietumaustrālijas baletā Pērtā. Iestudējums guvis lielu publikas un kritiķu atzinību, kā arī saņēmis vairākas balvas un nominācijas. Latvijas Nacionālajā baletā tas piedzīvo otro iestudējumu.
Balets tapis pēc īru rakstnieka Brema Stokera 19. gadsimta nogalē sarakstītā romāna “Drakula” motīviem, bet tā muzikālās partitūras pamatā ir poļu komponista Vojceha Kilara mūzika gotiskajai kinofilmai “Brema Stokera Drakula”, to papildinot ar simfoniskajiem skaņdarbiem un klaviermūziku.
“Lasot Brema Stokera romānu, es sapratu, ka šis stāsts ir par gadsimtiem ilgu mīlestību, kas ir stiprāka par bailēm, un upurēšanos. Drakula upurē savu mūžīgo dzīvi, lai glābtu Mīnu – sievieti, kas ir viņa mirušās sievas līdziniece un pret kuru viņš jūt mūžīgu mīlestību. Man šis stāsts šķita skaists un pievilcīgs plašai auditorijai. Negribēju veidot grotesku, kā bieži tiek darīts “Drakulas” interpretācijās, mans stāsts ir nopietns, bet, protams, tajā ir klātesoši arī tēli, kas sniegs mazu komisku atslodzi,” stāsta ievērojamais horeogrāfs Kšištofs Pastors, kura radošo rokrakstu Latvijas skatītāji jau iepazinuši baletos “Sidraba šķidrauts”, “Svētpavasaris”, “Karmena” “Bīstamie sakari’, “Tango” un “Bolero”.
Foto: Monta Tīģere.

“Species Shifter” / Vol. 1 ANALOGS. Interaktīva instalācija Mūsdienu kultūras foruma "Baltā nakts" ietvaros
2025-09-06 15:00 - 2025-09-07 02:00
“Species Shifter / Vol. 1 ANALOGS” ir laikmetīgās mākslas projekts, kas pēta cilvēka un tehnoloģiju attiecību dinamiku, fokusējoties uz ķermeņa transformāciju digitālajā un transhumānajā laikmetā.
“Species Shifter/ Vol. 1 ANALOGS” pievēršas cilvēka ķermeņa un tehnoloģiju attiecībām, meklējot jaunus eksistences veidus pasaulē, kur robežas starp dabisko un mākslīgo kļūst arvien izplūdušākas. Līdzsvara meklējumi starp bioloģisko un tehnoloģisko, funkciju un jēgu, izdzīvošanu un sajūtu, iespējams, ir viens no mūsdienu cilvēka lielākajiem izaicinājumiem.
Instalācija, balstīta uz puzura principu, aicina skatītāju pārkāpt robežas un kļūt par procesa līdzdalībnieku.
Procesuālā performance apvieno laikmetīgās dejas valodu ar stieņa akrobātiku – fiziski intensīvu kustību tehniku, kas atklāj ķermeni kā laikmeta metaforu: jutīgu formu, kas pauž nogurumu no pārmērīgas stimulācijas, ilgas pēc autentiskas klātbūtnes un vilšanos sociālajās struktūrās, kur empātija piekāpjas vienaldzībai. Dejotāja mijiedarbojas ar telpu, modulārajiem sintezatoriem un gaismas struktūrām, veidojot vidi ķermeniskai domāšanai.
Instalācijas laikā notiks trīs performances:
6. septembrī plkst. 18.30; 20.30; 22.30
Vienlaicīgi telpā var uzņemt 70 skatītājus, ievērojot ugunsdrošības noteikumus.
Nav piekļūstama cilvēkiem ar kustību traucējumiem.

Rīko: Dejas organizācija “Tuvumi”
Atbalsta: Rīgas valstspilsētas pašvaldība, VKKF, Story Hub, Erica Synths, Valmieras Starptautiskais multimediju festivāls

SYN. Tropia. Festivāls "Homo Novus"
2025-09-05 19:00 - 20:00, 2025-09-04 17:00 - 18:00
“SYN.Tropia” ir novatoriska dejas izrāde, kas veidota tā, lai būtu pieejama katram – gan dzirdīgajam, gan nedzirdīgajam. Izrāde kopš 2017. gada tiek rādīta visā Portugālē, atverot teātra durvis vienlīdzīgai pieredzei: skatītāji “klausās” ar visu ķermeni, izmantojot unikālu ierīci – taustāmās klausīšanās plātni, kas nodrošina skaņas uztveri caur pieskārienu.
Vairāk info: https://homonovus.lv/lv/event/syn-tropia_dance-izrade-nedzirdigajiem-un-dzirdigajiem-klausitajiem/?from=10

BRĪNUMI. Festivāls "Homo Novus"
2025-09-05 14:00 - 15:00 | NVO nams E. Smiļģa ielā
Brīnumi
Birute Banevičūte (Lietuva), vietējie mākslinieki un bērni
Dabā brīnumi notiek ik dienu. Pārmaiņas rada skaistumu un daudzveidību šajā pasaulē. Daba ir pilna ar dažādām krāsām, formām, smaržām un kustībām, tā atklāj mums savus neticamos dārgumus, un mūsu ziņā ir tos aizsargāt un kopt. Izglītojošā dejas izrāde “Brīnumi” caur kustību aplūko dabas objektu pārvērtības. Bērni kopā ar profesionāliem dejotājiem improvizācijas izrādē pēta, kā sēklas pārtop ziedos, kāpuri – tauriņos, ikri – vardēs, olas – putnos, cilvēka šūnas – cilvēkos. Mātes un tēva šūnas apvienojas vienā, kas vairojas miljonos šūnu, un rodas jauns cilvēks. Šī radošā izglītības deju projekta ideja un metode, ko izstrādājusi horeogrāfe un profesore Birute Banevičūte, sniedz lielisku iespēju bērniem bez iepriekšējas deju pieredzes uzstāties kopā ar profesionāļiem. Projekts “Brīnumi” tika iesākts Viļņā 2021. gadā kopā ar bērniem ar neirodažādību (ar Dauna sindromu, autismu u.c..) un dažādiem funkcionāliem traucējumiem.
Vairāk info: https://homonovus.lv/lv/event/brinumi/?from=10

HA. Smieklu performance
2025-09-04 19:00 - 20:00, 2025-09-02 19:00 - 20:00
Horeogrāfe/ Izpildītāja: Jana Jacuka
Mentors: Miguels Melgaress
Konsultants: Bruno Listopads
Dramaturģiskais atbalsts: Eva Susova un Toni Stefens
Teksta konsultants: Joahims Robrehts
Teksta redakcija sadarbībā ar: Nikolass Lange
Vokālie pasniedzēji: Moa Holgersone, Monica Jansena, Maria Magdalena Kozlovska
Grafikas dizainere: Estere Betija Grāvere
Fotogrāfs: Pēteris Vīksna
Iedvesmas avoti: Stina Forsa un Amparo Gonzaless
Līdzproducents: Ģertrūdes ielas teātris
Pirmizrāde Latvijā: 28/08/25
Ilgums: 50 min.
Valoda: izrāde angļu valodā ar tulkojumu latviešu valodā
Darbs nebūtu iespējams bez Samas Šoeiermanes, Veronikas Abdulas-Visockas, DAS teātra pasniedzēju un kursabiedru atbalsta.
Izrāde tapusi DAS Theatre maģistra programmas ietvaros, ar finansiālu ATD-Aart Janszen fonda (Nīderlande) un Valsts Kultūrkapitāla fonda (Latvija) atbalstu.
Valoda:Angļu valodā ar tulkojumu latviešu valodā!

VELTĪGĀ UZMANĪBA. Latvijas Nacionālā opera un balets.
2025-09-04 19:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Atraitne Simone vēlas savu vienīgo meitu Līzi izprecināt turīga zemes īpašnieka dēlam Alēnam, taču meitene mīl jauno zemnieku Kolā. Lai arī Simone dara visu, lai nepieļautu viņas meitas un Kolā attiecības, tomēr mīlētāji pārvar šķēršļus, un Simonei nākas samierināties ar meitas izvēli.
Veltīgā uzmanība ir viens no krāšņākajiem un līksmākajiem angļu horeogrāfa Frederika Eštona darbiem, kura pirmizrāde notika 1960. gadā Londonas Karaliskajā baletā. Par iedvesmas avotu tam kalpojis ievērojamā franču horeogrāfa Žana Dobervala (Jean Dauberval) 1789. gadā radītais darbs. Džons Lenčberijs (John Lanchbery) baletam aranžējis Luija Žozefa Ferdinanda Herolda radīto partitūru. Šis dzīvespriecīgais stāsts par pastorālu mīlestību turpina priecēt baleta izsmalcinātās mākslas cienītājus visā pasaulē.

Darbs tiek atskaņots ar Boosey & Hawkes Music Publishers Limited atļauju Oxford University Press vārdā.
Horeogrāfs: Frederiks Eštons
