DANCE.LV

MICĒLIJU TĪKLĀ. Festivāls "Mikokultūra 2025"
2025-12-13 19:00 - 20:00 (Europe/Riga) | Cēsu izstāžu nams
Vairāk info: https://spora.lv/pasakumi/mikokultura-2025

DEJAS MĀJA: laikmetīgās dejas izrāde “PAVEDIENI”
2025-12-14 15:00 - 16:00 | Valmieras teātris
Izrādes autori: Alise Madara Bokaldere, Džeisons Duprī (Jason Dupree)
Horeogrāfe / dejotāja: Alise Madara Bokaldere
Dramaturgs / tehniskais vadītājs: Džeisons Duprī (Jason Dupree)
Scenogrāfe: Paulīne Kalniņa
Mūzikas autors un izpildītājs: Staņislavs Judins
Tehniskais atbalsts: Linards Rozītis, Rīgas tehniskās universitātes “the Lab”
PAVEDIENI ir laikmetīgās dejas izrāde, kas veido dzīvu pieminekli – ne nostalģisku un nekustīgu, bet dinamisku un elpojošu mūsu kopīgās vēstures iemiesojumu. Tā ir cieņas izrādīšana ķermeņiem, idejām, estētikām un revolūcijām, kas mūs šeit atvedušas.
Austs no pēdējo 30 gadu laikmetīgās dejas pavedieniem, darbs svin to, kas bijis, kur esam tagad un to, kas vēl tikai nāks.
Atspulgs mūsu cīņām, uzvarām, ķermeņiem un prātiem. 30 gadi savākti uz vienas skatuves, kopā savērpti un svinēti.
*Uz skatuves redzamie tērpi ir no vairākām laikmetīgās dejas izrādēm no pēdējiem 30 gadiem.
Izrāde tapusi Dejas mājas programmas “Sildošā rezidence” ietvaros. Dejas māja laikmetīgās mākslas telpā KURTUVE, Valmierā, tika atklāta 13. un 14. septembrī ar plašu divu dienu programmu, kas bija viens no pirmajiem notikumiem, sagaidot laikmetīgās dejas 30 gadu jubileju Latvijā 2026. gadā, kā ietvaros Latvijas Dejas informācijas centrs ir uzsācis īpašu projektu “Laikmetīgajai dejai Latvijā – 30”.

DEJAS MĀJA: "Savā starpā"
2025-12-14 17:00 - 18:00 | Valmieras teātra Jaunā zāle
Izrāde “Savā starpā” aicina uz satikšanos – starp dejotājiem, dziedātājiem un skatītājiem, starp pilsētām un mākslas žanriem, starp cilvēkiem, kas ikdienā viens otru nesatiktu. Satikties tuvākiem un tālākiem. Satikties vienuviet. Satikties savā starpā.
Izrāde pievēršas savstarpējai komunikācijai – ikdienas neatņemamai sastāvdaļai –, kā ieklausīties, sadzirdēt, saprasties.
Horeogrāfe: Sintija Skrabe
Dejotāji: Anna Marija Puķe, Rūdis Vilsons
Komponists: Henrijs Poikāns
Piedalās: Valmieras novada jauktais koris “Imera”, Strenču kultūras nama jauktais koris “Rītu puse”, diriģents Imants Točs
Gaismu mākslinieks: Mikus Svikulis
Producente: Elza Strazdiņa
Garums: 35 minūtes
Finansiālais atbalsts saņemts Vidzemes plānošanas reģiona īstenotās programmas “Vidzemes kultūras programma 2025” ietvaros, kas tiek realizēta Valsts kultūrkapitāla fonda mērķprogrammā “Latviešu vēsturisko zemju attīstības programma”, viesizrādes atbalsta Latvijas Kultūras akadēmija un “Dejas māja”.
Dejas māja laikmetīgās mākslas telpā KURTUVE, Valmierā, tika atklāta 13. un 14. septembrī ar plašu divu dienu programmu, kas bija viens no pirmajiem notikumiem, sagaidot laikmetīgās dejas 30 gadu jubileju Latvijā 2026. gadā, kā ietvaros Latvijas Dejas informācijas centrs ir uzsācis īpašu projektu “Laikmetīgajai dejai Latvijā – 30”.

KĀ MAN GRIBAS IET. Dokumentāla kustību eseja
2025-12-22 19:00 - 20:00 | Spīķeru koncertzāle
Dokumentāla kustību eseja “KĀ MAN GRIBAS IET…” atklāj stāstu par neparastu likteni un garīgo spēku
Izrāde par cimdu mākslinieci un stāstnieci Jetti Užāni — 2025. gada 22. decembrī plkst. 19.00, Spīķeru koncertzālē, Rīgā
2025. gada 22. decembrī plkst. 19.00 Spīķeru koncertzālē Rīgā notiks dokumentāla kustību izrāde “Kā man gribas iet…” – emocionāla un iedvesmojoša eseja par cilvēka spēku, radošumu un spēju piepildīt dzīvi, neraugoties uz fiziskiem ierobežojumiem. Izrāde ir veltīta izcilajai cimdu māksliniecei un stāstniecei Jettei Užānei, kura savu mūžu pavadīja ratiņkrēslā, apliecinot neizmērojamu garīgo spēku un dzīvotgribu.
PAR IZRĀDI
“Kā man gribas iet…” ir kustību, vārdu un skaņu eseja, kas balstīta dokumentālās piezīmēs un dzīvesstāsta motīvos. Izrādes mākslinieciskā iecere ir radīt kustību izrādi par fiziski nekustīgu cilvēku, atklājot, ka pat vislielākajos ierobežojumos iespējama izaugsme, brīvība un radošs piepildījums.
“Radās doma izdarīt kaut ko neiespējamu – radīt kustību izrādi par fiziski nekustīgu cilvēku. Mums katram ir savs stāsts, bet mēs visi kopā gribējām izstāstīt cilvēka augšanas, pieaugšanas, sevis piepildīšanas stāstu,”stāsta idejas autore Elīna Apsīte.
Izrāde turpina sarunu, kas aizsākta 2024. gadā, kad tika svinēta Jettes Užānes 100 gadu jubileja ar plašu pasākumu sēriju un izstādi “Dzīvais cimds” Cēsu muzejā. Toreiz projekts guva lielu skatītāju interesi un augstu profesionāļu novērtējumu. Šī izrāde ir turpinājums šai sarunai par cilvēka iekšējo spēku un dzīves jēgu.
Izrādes otrā daļa veltīta sarunām ar māksliniekiem un grāmatas “Dzīvais cimds” prezentācijai.
Jette Užāne (1924-2007), tautā dēvēta par Cimdu Jettiņu, ir daiļamatmeistare, domātāja un stāstniece, kas ieguvusi lielu atpazīstamību ar saviem cimdu cikliem. Visu mūžu pavadījusi invalīda ratiņos Dzērbenes pagasta “Lejniekos”, Jette iedvesmoja ar lielu gara spēku un domu tīrību. Pie viņas bieži viesi ir bijuši tādi ievērojami cilvēki kā mākslas zinātnieks Māris Brancis, mākslinieks Laimonis Blumbergs, fotomākslinieks Gunārs Janaitis, rakstniece un politiķe Anna Žīgure, somu žurnālists Juka Rislaki, rakstnieks Zigmunds Skujiņš, rakstnieks un sabiedrisks darbinieks Dainis Īvāns, māksliniece Rita Valnere, mākslinieks Kurts Fridrihsons, dzejniece Ludmilla Azarova, japāņu vēstniecības darbiniece Ajumi Kurosava un daudzi citi. Savulaik pie Jettes mājās ciemojušies ministri un prezidents Guntis Ulmanis 1995. gadā pasniedza Trīszvaigžņu ordeni. Jette ir bijusi VKKF mūža stipendiāte. 2017. gadā izdota “Jettes Dienu grāmata”, kurā apkopoti mākslinieces dienasgrāmatu ieraksti.
RADOŠĀ KOMANDA

Elīna Apsīte – idejas autore, filozofe
Lilija Lipora – horeogrāfe, dejotāja
Edgars Lipors – aktieris, mūziķis
Maija Švēdenberga – mūziķe, sitaminstrumentāliste
Egīls Kupčs – gaismu mākslinieks
Raivis Apsītis – tehniskais nodrošinājums

Producents – Dejas atbalsta fonds “Zvaigžņu Aka”

ZIEMU GAIDOT. Deju grupas RITMS koncerts
2026-01-18 16:00 - 18:00 | VEF kultūras pils
18. janvārī plkst. 16.00 VEF Kultūras pils Lielajā zālē norisināsies deju grupas RITMS vidējo un vecāko grupu dejotāju koncerts ZIEMU GAIDOT!

Gadalaiki. Faux pas. Izrāde
2026-01-20 19:00 - 20:00 | Ģertrūdes ielas teātris
Apģērbs kā nepieciešamība, lai izdzīvotu un iekļautos apkārtējā vidē, nebeidzama progresa orientētajā sistēmā kļuvis par apdraudējumu pašiem sev. Jaunajā pasaulē laikapstākļi mainās neparedzamāk kā garastāvoklis un ainavu veido krāsaini sintētiska apģērba kalni. Bet, neraugoties uz ekoloģiskā sabrukuma radīto haosu, cilvēki ar apbrīnojamu atjautību un spītību turpina savus ikdienas ieradumus. Arī tad, ja dabisko lietu kārtību nākas izdomāt no jauna. Izrāde par cilvēka paradoksālo dabu, 4 gadalaikiem un 52 ātrās modes sezonām.

VĀRSMAS | LDM 8. paaudzes kompozīcijas koncerteksāmens
2026-01-21 19:00 - 20:00, 2026-01-22 19:00 - 20:00 | Zirgu pasts
Kā pierakstīt (i)deju?
Vai teksts ietver sevī dejas kodu?
Pētot saikni starp teksta un kustību valodu un izmantojot improvizāciju, balss tehnikas, mīmiku un žestus kā pavedienus horeogrāfiskiem meklējumiem, dejas studenti pārvērš literāras struktūras dzīvos un telpiskos dejas vārsmojumos.
Darbi tapuši kā rudens semestra noslēguma uzdevums dejas kompozīcijā pie prof. Ramonas Galkinas un doc. Agneses Bordjukovas.
Koncerteksāmenā piedalās 2. kursa studenti: Beāte Ēķe, Santa Gribuste, Rihards Rūdolfs Jubelis, Marta Elizabete Kilēvica, Viktorija Kovaļova, Elizabete Ļaksa, Marta Elizabete Mulareka, Nauris Strautnieks, Niola Ose, Normunds Purvinskis, Egija Raita, Samanta Rakovska, Patrīcija Šteinbrika, Jeļizaveta Trunkova, Luīze Tumševica, Leonilla Upeniece
Producente: Elza Strazdiņa
Gaisma: Niklāvs Šūpols, Markus Antons Kohtanens
Tehniskais atbalsts: Kristiāns Tiļugs
Koncerteksāmena garums: 3 stundas
Biļešu cena: EUR 12.00 un EUR 6.00 (skolēniem, studentiem, pensionāriem, cilvēkiem ar invaliditāti, Latvijas Goda ģimenes apliecības īpašniekiem).
Norises vieta: LKA teātra mājā “Zirgu pasts”

23 HROMOSOMAS. Izrāde
2026-01-25 19:00 - 20:00 | Dirty Deal teatro
Katru cilvēku raksturo 46 hromosomu kopums, mātei un meitai ir kopīgas 23 hromosomas. Šis bioloģiskais fakts izrādē kļuvis par dzīvu metaforu, kas atspoguļo ne tikai ģenētisko saikni, kas stiepjas pāri laikam, savienojot pagātni ar tagadni, bet arī psiholoģiskās nianses attiecībās starp māti un meitu.

Izrāde tapusi sadarbībā ar laikmetīgās dejas un teātra kompāniju STARS’WELL un Horeogrāfu asociācijas projektu “JUMTS”.

HA. Smieklu performance
2026-01-28 19:00 - 20:00, 2026-01-30 19:00 - 20:00
Horeogrāfe/ Izpildītāja: Jana Jacuka
Mentors: Miguels Melgaress
Konsultants: Bruno Listopads
Dramaturģiskais atbalsts: Eva Susova un Toni Stefens
Teksta konsultants: Joahims Robrehts
Teksta redakcija sadarbībā ar: Nikolass Lange
Vokālie pasniedzēji: Moa Holgersone, Monica Jansena, Maria Magdalena Kozlovska
Grafikas dizainere: Estere Betija Grāvere
Fotogrāfs: Pēteris Vīksna
Iedvesmas avoti: Stina Forsa un Amparo Gonzaless
Līdzproducents: Ģertrūdes ielas teātris
Pirmizrāde Latvijā: 28/08/25
Ilgums: 50 min.
Valoda: izrāde angļu valodā ar tulkojumu latviešu valodā
Darbs nebūtu iespējams bez Samas Šoeiermanes, Veronikas Abdulas-Visockas, DAS teātra pasniedzēju un kursabiedru atbalsta.
Izrāde tapusi DAS Theatre maģistra programmas ietvaros, ar finansiālu ATD-Aart Janszen fonda (Nīderlande) un Valsts Kultūrkapitāla fonda (Latvija) atbalstu.
Valoda:Angļu valodā ar tulkojumu latviešu valodā!

BALTA KLEITA. Kustību izrāde
2026-02-02 19:00 - 20:30
Pēc Ingas Ābeles stāstu motīviem
BALTA KLEITA
Kustību izrāde
Adele, Aiga, Alise, Linda, Malda. Piecas sievietes. Pieci stāsti. Sievietes, kuras nav pasaules notikumu epicentrā, kuru dzīve neizšķir globālus procesus. Viņu ikdiena rit klusās pilsētu nomalēs un laukos, taču zem šīs mierīgās ārienes slēpjas bagātīga emocionālā pasaule, bezdibenīgs dziļums. BALTA KLEITA ir kustību izrāde, kas tapusi, iedvesmojoties no rakstnieces Ingas Ābeles stāstu krājuma. Tā pievēršas sievietes ikdienas esībai – dzīvei, kas bieži paliek nemanāma. Elīna Gediņa kopā ar piecām Latvijas Kultūras akadēmijas aktiermākslas programmas absolventēm meklē unikālu kustību valodu un līdzsvaru starp deju un vienkāršu klātbūtni uz skatuves.
Izrāde tapusi kā Latvijas Kultūras akadēmijas “Dramatiskā teātra aktiera mākslas” 4. kursa studentu diplomdarbs.
Izrādē tiek atskaņota Emīla Dārziņa un Aspazijas kordziesma “Mēness starus stīgo”. Tā arī kalpojusi kā galvenais iedvesmas avots izrādes skaņu celiņa tapšanā.
Izrādes garums: 1 stunda 20 minūtes
Lomās: Velta Birze, Santa Breikšs, Polina Čerņenoka, Tatjana Gurēviča, Elizabete Milta
Režija, horeogrāfija: Elīna Gediņa
Scenogrāfija, kostīmi, video, gaisma: Krista Vindberga
Muzikālais noformējums: Miķelis Putniņš
Tehniskais atbalsts: Mikus Svikulis
Producente: Kristīne Freiberga
Producentes asistentes: Elza Strazdiņa, Ance Bergmane
Biļetes uz izrādi pieejamas www.ticketshop.lv. Biļešu cena – EUR 18.00 un EUR 9.00 (skolēniem, studentiem, pensionāriem, cilvēkiem ar invaliditāti, Latvijas Goda ģimenes apliecības īpašniekiem). Izrādes norises vieta – Latvijas Kultūras akadēmija Miera ielā (Miera iela 58a, Rīga), Mazā zāle.

LAUSKAS. Laikmetīgās dejas izrāde
2026-02-07 19:00 - 20:00, 2026-02-08 15:00 - 16:00 | Ģertrūdes ielas teātris
Cik bieži gadās nepateikt ko patiesībā domājam, apspiest it kā negatīvas emocijas vai paklusēt netaisnības priekšā? Kad šādu brīžu sakrājas pietiekami daudz un uzkliedzam kādam, šķiet “tas tak nebiju es, es tāds neesmu.” Tā krājot šos “plīsušos vadžus” un izkaisītās lauskas paslaukot zem paklāja veidojam sevī māju, kurā vairs nevar spert ne soli nesagriežoties. Laikmetīgās dejas izrādes “Lauskas” redošā komanda aicina skatītājus doties fiziskā pārdomu ceļojumā par lomām, ko apzināti vai neapzināti spēlējam ikdienā. Satiekoties iedvesmām no personīgiem pieredzes stāstiem un japāņu trauku atjaunošanās prakses Kintsugi idejām, horeogrāfs un dejotājs Aigars Larionovs reflektē par sev jau no bērnības piedēvēto “labā dēla” lomu. Kā sadzīvot, lauzt un atkal salikt kopā tēlu, ko paši neesam izvēlējušies un ko ar to darīt, kad saprotam, ka tas kļuvis par šauru kā bērnībā valkāti zābaki? Sadarbībā ar Kaspara Niklasona mūziku, Edgara Niklasona dramaturģijas konsultācijām un Jūlijas Bondarenko gaismas dizainu dejotājs meklē ceļu caur šiem jautājumiem atlētiskā saspēlē ar savu trauslo un nepielūdzamo partneri – keramikas bļodu.
Izrādes garums: 50 minūtes
Horeogrāfs un dejotājs: Aigars Larionovs
Dramaturgs: Edgars Niklasons
Komponists: Kaspars Niklasons
Gaismu māksliniece: Jūlija Bondarenko
Producente: Sintija Boldiševica
Foto un Video: Carlos Collado un Reinis Inkēns
Atbalstītāji: Valsts Kultūrkapitāla fonds, Ģertrūdes ielas teātris, Horeogrāfu asociācija, A. Daņiļeviča deju skola “ Dzirnas”
Izrādes norises vieta: Ģertrūdes ielas teātris (ģertrūdes iela 101a)

LAUSKAS. Laikmetīgās dejas izrāde
2026-02-07 19:00 - 20:00, 2026-02-08 15:00 - 16:00

#piecērt8000. Dejas māja Rīgas cirkā
2026-02-10 19:00 - 20:30 | Rīgas cirks
Laikmetīgās dejas aizsācēja Latvijā – Olga Žitluhina kopā ar domubiedriem Juri Kaukuli, Kasparu Tobi un dejotājiem-horeogrāfiem ir izveidojusi laikmetīgās dejas izrādi “#piecērt8000”, ar kuru aizsākas Dejas mājas Rīgas cirkā programma.
Izrādes nosaukums ir alegoriska atsauce uz Latvijas dejas vēsturi un mūsdienu realitāti. Izrādē dejo leģendāri Latvijas laikmetīgās dejas mākslinieki Elīna Gaitjukeviča, Ramona Galkina, Santa Grīnfelde, Ilze Zīriņa, Olga Žitluhina, Dmitrijs Gaitjukevičs, Aldis Liepiņš un Valērijs Oļehno.
Horeogrāfe Olga Žitluhina par izrādi saka: “Cenšos nekad neatskatīties, neskatīties pagātnē, nepārskatīt vecās fotogrāfijas, nekavēties atmiņās, kas ticis paveikts, kas ne, bet gan virzīties uz priekšu, jo visinteresantākais ir vēl tikai priekšā. Sajūta būt dejas kompānijā, kas reiz bija, man ir ļoti svarīga gan dvēselē, gan ķermenī. Būt un radīt kopā ar cilvēkiem, kas tevi redz dzīvē, dejā un kustībā, ir eksistenciāla nepieciešamība. Vai nu tā ir nostalģija, vai arī virzība uz priekšu. Neatskatoties ilgojos pēc nākotnes.”
Gaismu mākslinieks: Oskars Pauliņš
Kostīmu konsultante: Šeila
Producents: LDIC, biedrība PARTY, Baiba Ozoliņa
Izrādes garums: 80 minūtes
Ieteicamais vecums: 7+
Izrāde pieejama:
cilvēkiem ratiņkrēslā,
cilvēkiem ar dzirdes traucējumiem (bez teksta, pieejamas indukcijas cilpas)
Rīgas cirka arēnā vietas nav numurētas un biļetes nav piesaistītas konkrētai sēdvietai – ierodoties uz pasākumu, katrs ieņem ērtākās vietas atbilstošajā biļešu zonā.
Izrādes dienā biļešu cena pieaugs.

FUCKING LOVE PART II
2026-02-14 18:00 - 19:00, 2026-02-14 20:00 - 21:00 | Vagonu iela 21
“Fucking love. PART II” ir laikmetīgās dejas notikums, kurā pieredzēt intensīvu un neaizmirstamu klātbūtnes pieredzi, cauri mīlestības daudzveidīgajām izpausmēm – kaislei, sāpēm, alkām un beznosacījuma tuvībai. Dejotāju ķermeņa valoda savīsies kopā ar mūziku, radot intensīvu un neaizmirstamu klātbūtnes pieredzi.
Dejas notikuma “Dance&Perform” veidotāji, komanda “Deja Today”, aicina uz laikmetīgās dejas randiņu “Fucking love” otro daļu.
“Fucking love” ir intīms un neparasts piedzīvojums, kas neatstās vienaldzīgu.
14. februāris | plkst. 18:00 un 20.00 | PER Form studio, Vagonu iela 21.
PRODUCĒ:
Biedrība “Deja Today”

OBLICUS. Arhitektoniskā šķībdeja
2026-02-22 17:00 - 18:00 | Sabiles mākslas, kultūras un tūrisma centrs, Strautu iela 4, Sabiles, Latvia
Arhitektonskā šķībdeja “Oblicus”

Šis ir mans un Tavs laikmetīgais mīlas stāsts, mūsu laikmetīgā sutartīne.
Mūsu ambīciju, ievainojamības un izdeguma pašportrets.
Tas ir mans mēģinājums būt kopā ar Tevi. Mēģinājums saplūst ar Tevi, saglabājot sevi. Izgaist Tevī, ielocīt Tevi sevī.
Mākslā nav kompromisu – ir tikai patiesība – mana un Tava. Mana vai Tava.
Tieši tāpēc, ka es Tevi mīlu, es vairs negribu izvēlēties – mana vai Tava. Mans laika šķitums vai Tavs laika šķitums. Kur ir mūsu kopīgais laiks?

“Oblicus” ir aizrautīgs pētījums polifoniskās dejas pasaulē, ar mērķi radīt hipnotizējošu duetu, kurā savītos paralēli
ritmi un tiktu izcelta sajūta par personīgo un kopējo laika ritējumu pretstatīšanu. Koncepts “oblicus” – nedz paralēli,
nedz taisni, bet arī nedz kopā, nedz atsevišķi (no latīņu valodas slīpi vai šķībi), caurvij dejas, skaņas un gaismas kopējo
kompozīciju ar elegantu asimetriju, metaforiski atspoguļojot divu cilvēku savstarpējo attiecību nianses un centienus
saprasties. Iespaidīgajā horeogrāfijas gobelēnā divbalsīgās (kontrapunktētās) kustību ķēžu struktūras veidojas kā
izteiksmes pamatelementi, atspoguļojot ilgas pēc absolūtas saprašanās un neiespējamas saplūšanas vienā veselumā.
Šīs dejas Visumā laiks nav lineāra, nemainīga dimensija, bet drīzāk individuāli defragmentēts process, kas attīstās.
“Oblicus” ir metafizisks mīlas duets.

“Oblicus” tapis ar Valsts Kultūrkapitāla fonda, Rīgas Valstpilsētas pašvaldības, Latvijas Dejas informācijas centra, Horeogrāfu asociācijas un NVO nama atbalstu un atsevišķi darba attīstības posmi notika “HOROS” dejas rezidences ietvaros.

autori/izpildītāji – IevaKrish
mūzika – Kārlis Tone
gaismas – Jūlija Bondarenko
kostīmi – Ieva G.-Sants
producents – Tuvumi

ES SKATOS UZ SEVI. Laikmetīgās dejas izrāde
2026-02-28 18:30 - 19:00, 2026-03-01 16:30 - 17:00 | VEIZĀNA DEJU SKOLA
“Man diemžēl ļoti patīk aizdomāties par visām tām alternatīvajām pieredzēm, kuras varētu notikt, ja vien es sevī nejustu to trauksmi. Un tieši tā ar laika mašīnu savā prātā es bieži aizceļoju. Vai Tu arī tā ceļo?”
Laikmetīgās dejas izrāde “Es skatos uz sevi” apskata trauksmes radītās grūtības būt klātesošam, caur fiziskām idejām pētot trauksmaino stāvokli. Izrādes dejotāji šo izaicinājumu izjūt ar savstarpējām attiecībām, kas aicina nepadoties pirmajai reakcijai, pieņemt notiekošo un veikt darbības, kad tās tiek pieprasītas, kamēr skatītājs tiek aicināts būt klātesošs jau nonākot izrādes norises vietā.
Horeogrāfs: Nauris Miķelis Goba
Dejotāji: Anna Marija Puķe, Sabīne Neilande, Edvards Kurmiņš, Aigars Larionovs, Poļina Filippova, Mārīte Supe, Mārtiņš Emīls Aržanovskis
Dramaturģe: Elise Kundi-Matvejeva
Mūzikas autori: Erasmus Džons Talbots, Frederiks Rīds
Scenogrāfe: Margarita Germane
Ūnijas iela 8-K3, Rīga (Veizāna dejas skolas koncertzāle)

BEZSVARA KLUSUMS. Laikmetīgās dejas muzikāla izrāde
2026-02-28 19:00 - 20:00 | Dailes teātris
Starp ieelpu un izelpu rodas bezsvara klusums.
Mēs vēlamies dāvāt mirkli miera mūsdienu trauksmainajā pasaulē. Dejas izrāde “Bezsvara klusums” ir laikmetīgās dejas un dzīvas mūzikas sadarbība. Cieņa. Cilvēcība. Saskaņa.
Izrādē piedalās divi dejotāji un divi mūziķi, kuri kopā veido vienotu māksliniecisko telpu.
Deja: Linda Lejiņa-Grebina, Ģirts Bisenieks
Mūzika: Rihards Lībietis, Mārtiņš Miļevskis

Organizē: Radošās izaugsmes bulvāris

Dejas māja KURTUVĒ: ES ARĪ ESMU LATVIJA
2026-03-14 17:00 | KURTUVE, Valmiera
Latvija ir viena no valstīm, kas pret LGBTQ+ kopienu vēl joprojām mēģina cīnīties. Spilgts piemērs tam ir 2023. gada 9. novembra Saeimas sēde, kurā tika pieņemts Dzīvesbiedru likums. Tajā politiķis Edgars Tavars izteicās, ka “partnerības institūta pamatmērķis ir viendzimuma locekļiem dibināt ģimeni [..], melone nav banāns, ābols nav bumbieris”. Šāds izteikums skaidri norāda uz neizpratni par LGBTQ+ kopienas pārstāvjiem, kā arī par bailēm no netipiskas ģimenes. Izrādes idejas autors, horeogrāfs un izpildītājs Vladimirs Goršantovs saka, ka tas kopumā norāda uz vēlmi it visus sabiedrības locekļus “ielikt vienādās kastītēs”, un vēlas atkal atgādināt par sabiedrībā iesakņojušiem stereotipiem par dzimumlomām un LGBTQ+ kopienu. Aizvien nākas dzirdēt, ka LGBTQ+ pārstāvji paši izvēlas savu seksualitāti, jo, piemēram, tas tagad esot stilīgi. Ja jau šādi par šīm tēmām tiek diskutēts Saeimā, kuru ievēl Latvijas sabiedrība, skaidrs, ka par šo tēmu ir aktuāli aizvien runāt. Ar savu darbu viņš vēlas pielikt roku homofobijas samazināšanai Latvijā.
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/166590

Laikmetīgās dejas izrāde "Sava vieta"
2026-03-14 17:00 | Emīla Dārziņa koncertzāle
14. martā plkst. 17.00 Emīla Dārziņa koncertzālē notiks Dmitrija Gaitjukeviča laikmetīgās dejas izrāde “Sava vieta”, kas tapusi sadarbībā ar Rīgas Baleta skolas laikmetīgās dejas programmas izlaiduma kursa audzēknēm. “Sava vieta” pēta piederības un identitātes tēmu mūsdienu pasaulē: tā risina robežas starp kolektīvo un individuālo — starp vēlmi būt daļai no kopuma un nepieciešamību saglabāt savu personisko balsi.
Vairāk informācijas https://dance.lv/atkartoti-iestudeta-dmitrija-gaitjukevica-izrade-sava-vieta/

Dejas māja KURTUVĒ: SAVĒJĀ UN SVEŠĀ
2026-03-14 18:30 | KURTUVE, Valmiera
Laikmetīgās dejas izrādē “Savējā un svešā” horeogrāfe un dejotāja Marija Saveiko, apvienojot kustību, dzīvo mūziku un gaismu, dalās personīgajā pieredzē par savu identitāti un piederības izjūtu Latvijā. Marija nāk no krievu-baltkrievu ģimenes, ir uzaugusi Latvijā – valstī, kuras brīvība ir tikpat jauna kā viņas paaudze. Šodien viņa dzīvo laikā, kad Krievijas karš Ukrainā vēl vairāk Latvijas kultūrtelpā saasinājis tā saukto “nacionālo jautājumu”. Šī izrāde ir Marijas personīgā refleksija par sevis meklējumiem laiktelpā, kurā satiekas dažādi skatpunkti, identitātes un kultūras.
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/166590

Dejas māja KURTUVĒ: Trauslais spēks
2026-03-15 17:00 - 18:00 | KURTUVE, Valmiera
15. martā plkst. 17.00 – laikmetīgās dejas izrāde “Trauslais spēks” | PIRMIZRĀDE, horeogrāfe Lelde Feldmane
Izrādes radošā komanda
Horeogrāfe: Lelde Feldmane
Izpildītājas: Lelde Feldmane, Leonilla Upeniece, Niola Ose, Beāte Ēķe, Elizabete Ļaksa
Gaismu māksliniece: Leilia Mukhamatgalieva
Tehnisko risinājumu autors: Andris Zeļonka
Producente: Lelde Feldmane
Līdzproducents: Rīgas cirks
Izrādē “Trauslais spēks” māksliniece Lelde Feldmane caur kustību, akrobātiku un vārdu transformē personisko pieredzi izteiksmes valodā, ko caurvij spēks un jūtīgums, izturība un ievainojamība. Izrādes centrā ir vertikāls pilons, kas kļūst par pasaules asi – axis mundi –, un vienlaikus ir gan balsts, gan izaicinājums, aicinot mākslinieci izzināt līdzsvaru starp spēku un trauslumu. Ciešā kontaktā ar dejotāju grupu, caur savstarpēju uzticēšanos un kopīgu kustību Lelde Feldmane panāk levitācijas ilūziju – stāvokli, kur ķermenis pretojas smagumam un atveras attiecībām. Šī fiziskā prakse kļūst par simbolisku telpu, kurā iemiesojas rūpes, atbildība un klusa, bet spēcīga līdzcietība.
“Trauslais spēks” ir dziedniecisks darbs par apzinātu līdzcietības spēku – par rūpēm, atbildības uzņemšanos un sevis veltīšanu otram. Šī klusā, bieži neredzamā pašatdeve iemieso vienu no drosmīgākajām un spēcīgākajām mīlestības formām. Tā ir brīdis, kur rūpes kļūst redzamas – žests apzinātas līdzcietības spēkam, par rūpēm, atbildību un sevis veltīšanu otram.

Dejas māja KURTUVĒ: Ar acīm ciet
2026-03-15 18:30 - 19:30 | KURTUVE, Valmiera
15. martā plkst. 18.30 – laikmetīgās dejas izrāde “Ar acīm ciet”, horeogrāfe Elīna Gaitjukeviča
Izrādes radošā komanda
Izrādes idejas autore: Elīna Gaitjukeviča
Izrādes horeogrāfi: Elīna Gaitjukeviča, Dmitrijs Gaitjukevičs un dejotāji
Mūzikas autors un izpildītājs: Martin. Jo. Johnsons (Mārtiņš Jansons, latviešu indie mūzikas grupas “100 baltas dvēseles” līderis)
Gaismu mākslinieks: Niks Cipruss
Izpildītāji: deju grupas “Ritms” pamatsastāva dejotāji
Izrādes pamats ir veidojies, tieši caur jauniešu sajūtu prizmu pētot bailes. Ar kādām baiļu izjūtām mūsdienās saskaras jaunieši, kā viņi izprot šo baiļu cēloņus un mēģina ar tiem tikt galā?

SAVĒJĀ UN SVEŠĀ. Izrāde
2026-03-18 19:00 - 20:00 | Ģertrūdes ielas teātris
Cik daudz mēs varam izvēlēties, kas esam, un cik daudz mūsos vienmēr paliks tas, kas bijis pirms mums? Žans Pols Sartrs ir teicis: “Cilvēks ir tas, ko viņš pats no sevis izveido”, tomēr ikvienam no mums ir konkrēts sākumpunkts – ķermenis, vide, kultūra un tā brīža vēsturiskais konteksts, kurā piedzimstam. Vai iespējams pilnībā atbrīvoties no tā, kas mūs veidojis? Kā savu dzīvi izjūt cilvēks, kas ir piederīgs divām kultūrām, divām valodām?
Laikmetīgās dejas izrādē “Savējā un svešā” horeogrāfe un dejotāja Marijas Saveiko apvienojot kustību, dzīvo mūziku un gaismu dalās personīgajā pieredzē par savu identitāti un piederības izjūtu Latvijā. Marija nākusi no krievu-baltkrievu ģimenes, uzaugusi Latvijā – valstī, kuras brīvība ir tikpat jauna kā viņas paaudze. Šodien viņa dzīvo laikā, kad Krievijas karš Ukrainā vēl vairāk Latvijas kultūrtelpā saasinājis tā saukto “nacionālo jautājumu”. Šī izrāde ir Marijas personīgā refleksija par sevis meklējumiem laiktelpā, kurā satiekas dažādi skatpunkti, identitātes un kultūras.
Mēs dzīvojam laikā, kad pasauli šķeļ konflikti, kad senie jautājumi par to, kas ir “mūsējie” un kas – “svešie”, atkal un atkal atgriežas. Bet varbūt svešais nav kāds cits? Varbūt reizēm svešais ir tas, kurš pats sevi par tādu uzskata? Vai piederība ir kaut kas, ko mums piešķir citi, vai arī tā ir izvēle, kas dzimst mūsos pašos?
“Savējā un svešā” ir aicinājums sajust – ar ķermeni, ar sirdi. Šī izrāde nav tikai stāsts par vienu cilvēku – tā ir atbalss no tiem, kas turpina meklēt un rast sevi pasaulē, kas nemitīgi mainās. Izrāde uzdod jautājumus, kas skar ne tikai Latviju, bet arī pasauli kopumā, atgādinot – neatkarīgi no etniskās izcelsmes, dzimuma vai reliģijas, mēs visi esam daļa no kopīgas cilvēces pieredzes.
Pēc izrādes skatītāji ir aicināti uzkavēties uz sarunu ar radošo komandu, lai reflektētu par redzēto.

Par izrādi

Dejas diena: darbnīca "Iekļaujoša dejas prakse"
2026-03-27 17:30 - 2026-03-29 00:00
Horeogrāfu asociācija un Latvijas Jaunā teātra institūts platformas “Magic Carpets” ietvaros aicina dejas māksliniekus piedalīties darbnīcā “Iekļaujoša dejas prakse”, ko vadīs dejas kurators Roberto Casarotto un dejas dramaturģe Greta Pieropan (Itālija).
Pieteikšanās līdz 23.martam plkst. 23.59, aizpildot anketu; vairāk informācijas https://horasoc.com/dejas-diena-1
