DANCE.LV

KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM). KAKTUSI
2026-02-19 19:00 - 21:00, 2026-02-25 19:00 - 21:00, 2026-06-07 18:00 - 20:00 (Europe/Riga) | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM)
Amerikāņu horeogrāfa Džeroma Robinsa (1918-1998) balets Koncerts (jeb Briesmas ikvienam) ir komiska parodija par klasiskās mūzikas klausītājiem. Izrādes darbība norisinās Friderika Šopēna klaviermūzikas koncertā, kas tā apmeklētājus aizvilina domu un iztēles dzīlēs. Iedomu tēli atdzīvojas, atklājot cilvēku vājības un fantāzijas plašumus. Koncerts (jeb Briesmas ikvienam), radīts 1956. gadā, ir publiku priecējošs darbs, kas ar smaidu ļauj paskatīties uz mūsu pašu burvīgajiem trūkumiem un īpatnībām.
Džeroms Robinss ir rakstījis: “Viena no koncerta apmeklējuma baudām ir iespēja pilnībā iegrimt mūzikas klausīšanās procesā. Mūsu iztēlē neapzināti sāk veidoties tēli un ainas, kuru formu un virzienus ietekmē gan dzirdētā mūzika, gan programmiņas saturs, gan klausītāja personīgie sapņi, problēmas un fantāzijas. Tieši Šopēna mūzikai ir raksturīgi izdomāti, “ieprogrammēti” nosaukumi, piemēram, Tauriņa etīde, Minūtes valsis, Lietus lāšu prelūdija un citi.”
KAKTUSI
Zviedru jaunā horeogrāfa Aleksandra Ekmaņa (1984) laikmetīgais balets Kaktusi ir veltīts mākslas kritikai. “Šis darbs ir par to, kā mēs vērojam mākslu un bieži jūtam vajadzību to analizēt un “saprast”. Ticu, ka nav viena pareiza veida, kā to darīt, un ka katrs mākslu var interpretēt un pieredzēt tā, kā vēlas. Iespējams, tā būs tikai sajūta, ko nevar izskaidrot, vai varbūt vēstījums būs labi saprotams. [..] KAKTUSI radās manas dzīves periodā, kad biju ļoti apjucis un apbēdināts ikreiz, kad kāds rakstīja par manu darbu. Man šķita, nav godīgi, ka viens cilvēks sēž un savā ziņā izlemj visu citu vietā, par ko ir izrāde,” stāsta horeogrāfs Aleksandrs Ekmans.
Izrādē stīgu kvarteta izpildījumā skan Franča Jozefa Haidna, Ludviga van Bēthovena un Franča Šūberta mūzika. Iestudējums pirmizrādīts Nīderlandes dejas teātrī II 2010. gadā.

KAZANOVA. Latvijas Nacionālā Opera un balets
2026-02-20 19:00 - 21:00, 2026-06-11 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Džakomo Kazanova dzīvi ir tvēris visā tās skaistumā un iespējās. Šo slaveno 18. gadsimta rakstnieku, pateicoties viņa atklātajiem memuāriem, mēs pazīstam arī kā priesteri, mūziķi, aktieri, juristu, diplomātu, spiegu, filosofu un laba ēdiena cienītāju. Un, protams, kaislīgu mīlētāju.
“Kazanova bija mirkļa mākslinieks ar neiedomājamu spēju būt laimīgam, un tieši šī viņa spēja lielākoties valdzināja cilvēkus,” tā Kazanovu raksturojis viņa biogrāfijas un šī baleta libreta autors Īans Kellijs. Kazanova cenšas ielūkoties leģendārā mīlētāja prātā un sirdī, vienlaikus paverot skatu uz fascinējošo laikmetu.
Baleta Kazanova pasaules pirmizrāde notika 2017. gada martā britu kompānijā Northern Ballet. Šo darbu, kurā varam iepazīt krāšņo, elpu aizraujošo 18. gadsimta vidi, ir radījuši horeogrāfs Kenets Tindals (Kenneth Tindall), komponists Kerijs Mazijs (Kerry Muzzey), scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Kristofers Orams (Christopher Oram).
Lomās:
Kazanova: Antons Freimans, Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana
M.M.: Sabīne Strokša, Emma Lagūna, Alisa Tomkoviča
Manona Baleti: Alise Prudāne-Spridzāne, Annija Kopštāle
Bragadins: Raimonds Martinovs, Viktors Seiko
Bellīno: Jūlija Brauere, Sabīne Strokša
Henriete: Jolanta Lubēja, Elza Leimane
Marķīze de Pompadūra: Elza Leimane, Laine Paiķe
Māsas Savorņānas: Emma Lagūna, Izabella Monastirska-Urtāne, Baiba Vītola, Krista Štrausa, Alisa Tomkoviča

ŽIZELE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-02-22 18:00 - 20:00, 2026-03-14 19:00 - 21:00
„Žizele” ir viens no pirmajiem lielajiem romantisma baletiem un viens no retajiem, kas saglabājies līdz mūsdienām. Uz lauku ciemata idilles fona risinās stāsts par naivās meitenes nodoto mīlestību, ārprātu un dzīvi pēc nāves baisi skaistajā pasaulē, kurā valda vilas – atriebīgi pieviltu sieviešu rēgi.

APBURTĀ PRINCESE. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-02-27 19:00 - 21:00, 2026-02-28 15:00 - 17:00, 2026-06-13 19:00 - 21:00
Pasaka par simtgadu miegā aizmigušu skaistu princesi, ko atmodina drosmīga prinča skūpsts. Čaikovska brīnišķīgā mūzika un iestudējuma krāšņais skatuves noformējums ved uz brīnumzemi, kurā mīt fejas, pasaku tēli, princeses un ļaundari. Baletā saglabāta Mariusa Petipā oriģinālā horeogrāfija.

DRAKULA. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-04 19:00 - 21:00
Krāšņais, neoklasiskais Kšištofa Pastora balets ar Vojceha Kilara mūziku un Pāvela Hinovska libretu tapis pēc Brema Stokera pasaulslavenā romāna motīviem.
Jauniestudējuma muzikālais vadītājs ir Mārtiņš Ozoliņš, kostīmus un scenogrāfiju veidojuši Čārlzs Kjūsiks Smits un Fils R. Danielss, mūzikas aranžējuma autori ir Maikls Brets un Džošua Deiviss, gaismu mākslinieki – Džons Basvels un Džons Pols Perkokss, horeogrāfa asistenti – Simoneta Lizi un Sedriks Iņass, repetitori – Viktorija Jansone un Iļja Vlasenko.
Galvenās lomas jauniestudējumā atveidos Raimonds Martinovs, Antons Freimans (Drakula vecumā), Viktors Seiko, Filips Fedulovs (Drakula jaunībā), Jūlija Brauere, Sabīne Strokša un Jolanta Lubēja (Mīna), Kārlis Cīrulis, Aleksandrs Osadčijs (Džonatans), Ieva Rācene, Annija Kopštāle (Lūsija).
Balets “Drakula” pirmo reizi skatītāju vērtējumam tika nodots 2018. gadā Rietumaustrālijas baletā Pērtā. Iestudējums guvis lielu publikas un kritiķu atzinību, kā arī saņēmis vairākas balvas un nominācijas. Latvijas Nacionālajā baletā tas piedzīvo otro iestudējumu.
Balets tapis pēc īru rakstnieka Brema Stokera 19. gadsimta nogalē sarakstītā romāna “Drakula” motīviem, bet tā muzikālās partitūras pamatā ir poļu komponista Vojceha Kilara mūzika gotiskajai kinofilmai “Brema Stokera Drakula”, to papildinot ar simfoniskajiem skaņdarbiem un klaviermūziku.
“Lasot Brema Stokera romānu, es sapratu, ka šis stāsts ir par gadsimtiem ilgu mīlestību, kas ir stiprāka par bailēm, un upurēšanos. Drakula upurē savu mūžīgo dzīvi, lai glābtu Mīnu – sievieti, kas ir viņa mirušās sievas līdziniece un pret kuru viņš jūt mūžīgu mīlestību. Man šis stāsts šķita skaists un pievilcīgs plašai auditorijai. Negribēju veidot grotesku, kā bieži tiek darīts “Drakulas” interpretācijās, mans stāsts ir nopietns, bet, protams, tajā ir klātesoši arī tēli, kas sniegs mazu komisku atslodzi,” stāsta ievērojamais horeogrāfs Kšištofs Pastors, kura radošo rokrakstu Latvijas skatītāji jau iepazinuši baletos “Sidraba šķidrauts”, “Svētpavasaris”, “Karmena” “Bīstamie sakari’, “Tango” un “Bolero”.
Foto: Monta Tīģere.

ROMEO UN DŽULJETA – MONTEKARLO BALETS. Dailes teātris.
2026-03-06 19:00 | Dailes teātris
6. un 7. martā Dailes teātrī notiks Montekarlo baleta trupas (Les Ballets de Monte-Carlo) viesizrādes – Žana Kristofa Majo (Jean-Christophe Maillot) balets “Romeo un “Džuljeta”. Montekarlo Balets tiek uzskatīts par vienu no šībrīža prestižākajām baleta trupām visā pasaulē, un šis “Romeo un Džuljeta” iestudējums ir kļuvis par trupas vizītkarti un modernās baleta drāmas etalonu. Šī būs pirmā reize, kad trupa viesojas Latvijā.
Vairāk informācijas: https://www.bilesuparadize.lv/lv/performance/35124

VELTĪGĀ UZMANĪBA. Latvijas Nacionālā opera un balets.
2026-03-06 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Atraitne Simone vēlas savu vienīgo meitu Līzi izprecināt turīga zemes īpašnieka dēlam Alēnam, taču meitene mīl jauno zemnieku Kolā. Lai arī Simone dara visu, lai nepieļautu viņas meitas un Kolā attiecības, tomēr mīlētāji pārvar šķēršļus, un Simonei nākas samierināties ar meitas izvēli.
Veltīgā uzmanība ir viens no krāšņākajiem un līksmākajiem angļu horeogrāfa Frederika Eštona darbiem, kura pirmizrāde notika 1960. gadā Londonas Karaliskajā baletā. Par iedvesmas avotu tam kalpojis ievērojamā franču horeogrāfa Žana Dobervala (Jean Dauberval) 1789. gadā radītais darbs. Džons Lenčberijs (John Lanchbery) baletam aranžējis Luija Žozefa Ferdinanda Herolda radīto partitūru. Šis dzīvespriecīgais stāsts par pastorālu mīlestību turpina priecēt baleta izsmalcinātās mākslas cienītājus visā pasaulē.

Darbs tiek atskaņots ar Boosey & Hawkes Music Publishers Limited atļauju Oxford University Press vārdā.
Horeogrāfs: Frederiks Eštons

ROMEO UN DŽULJETA – MONTEKARLO BALETS. Dailes teātris.
2026-03-07 14:00, 2026-03-07 19:00

PIE ZILĀS DONAVAS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-08 12:00 - 14:00, 2026-03-08 18:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Valšu karaļa Johana Štrausa brīnišķīgā mūzika iedvesmojusi romantisku baletu par izvēli starp mīlestību un skatuvi, sapņiem un realitāti. Pirmo reizi Rīgā “Pie zilās Donavas” tika uzvests 1957. gadā; 60 gadu laikā tas vairakkārt atjaunots un kļuvis par daļu no Latvijas baleta zelta fonda. Iestudējums tapis par godu šī baleta iestudētājas, leģendārās baletdejotājas, baletmeistares un pedagoģes Helēnas Tangijevas-Birznieces jubilejai.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs: Aivars Leimanis
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Ināra Gauja

ŅIŽINSKIS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-12 19:00 - 21:00 | Teātra nams “Jūras vārti”, Karlīnes iela 40, Vantspils
“Ņižinskis” ir horeogrāfa Marko Gekes laikmetīgā baleta izrāde par baletdejotāju un horeogrāfu Vaclavu Ņižinski. Tā atklāj Ņižinska dzīves nozīmīgākos brīžus uz skatuves un ārpus tās, parādot ciešo mākslas un neprāta saikni.
Desmit gadus Vaclavs Ņižinskis (1890–1950) bija leģendārā Sergeja Djagiļeva vadītā Krievu baleta (Ballets Russes) vadošais solists un horeogrāfs. Viņa virtuozie lēcieni un androgīnā harisma apbūra skatītājus, savukārt viņa pārdrošās horeogrāfijas provocēja skandālus. Mūža pēdējos trīsdesmit gadus mākslinieks pavadīja garīgās veselības ārstniecības iestādēs.
“Ņižinskis” pasaules pirmizrādi piedzīvoja dejas kompānijā Gauthier Dance Štutgartē 2016. gadā. Kopš tā laika iestudējums plaši izrādīts viesizrādēs visā pasaulē. 2017. gadā Marko Geke par šo iestudējumu saņēmis Itālijas dejas balvu Danza&Danza.
Horeogrāfs: Marko Geke
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozolinš
Diriģents: Aivis Greters
Scenogrāfe un kostīmu māksliniece: Mihaela Špringere
Scenogrāfijas un kostīmu adaptācija LNOB: Mārvins Ots
Baleta dramaturģe: Estere Drēzene-Šabaka
Gaismu mākslinieks: Udo Hāberlands
Horeogrāfs-inscenētājs: Fabio Palombo

ESMERALDA
2026-03-19 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

ANTONIJA #SILMAČI. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-21 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Komponists Juris Karlsons
Horeogrāfs Aivars Leimanis
Muzikālais vadītājs un diriģents Mārtiņš Ozoliņš
Diriģents Jānis Liepiņš
Scenogrāfs Mārtiņš Vilkārsis
Kostīmu māksliniece Anna Heinrihsone
Reibinoši zied vasara, saule kāpj kalnā pretī Jāņu naktij, un reibst arī Silmaču saimnieces Antonijas mīlestības izslāpusī sirds… Balets Antonija #Silmači ir romantiski dramatisks stāsts par alkām pēc personīgās dzīves piepildījuma. Tas radīts, iedvesmojoties no daudzu latviešu iemīļotākā dramaturģijas darba, Rūdolfa Blaumaņa lugas Skroderdienas Silmačos motīviem, un Latvijas valsts simtgades gaidās līdzās Jura Karlsona agrāko gadu baletiem Sidraba šķidrauts un Karlsons lido…spilgti papildina latviešu oriģinālbaletu klāstu.
Iestudējums iekļauts Latvijas valsts simtgades svētku programmā.

AMERIKAS BALETA ZVAIGZNES – GALĀ KONCERTS
2026-03-25 19:00 | Dailes teātris
25. martā Latvijā pirmo reizi notiks Galā koncerts, kurā viesosies divpadsmit baleta solisti no Ņujorkas baleta (New York City Ballet), Amerikas Baleta teātra (American Ballet Theatre), Hjūstonas baleta (Houston Ballet), “The Joffrey Ballet” trupas Čikāgā, kā arī “ABT Studio Company” audzēkņi.
Vairāk informācijas https://dance.lv/gala-koncerta-riga-uzstasies-12-vadosie-baleta-solisti-no-asv/https://dance.lv/gala-koncerta-riga-uzstasies-12-vadosie-baleta-solisti-no-asv/

PĒRS GINTS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-26 19:00 - 21:00, 2026-06-06 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Baleta sižeta pamatā – Henrika Ibsena slavenā drāma, kas tapusi 1867. gadā: dēkainis un laimes meklētājs Pērs Gints pēc daudziem piedzīvojumiem tālās pasaules malās kā vecs vīrs atgriežas mājās, kur viņu vienmēr gaidījusi uzticīgā Solveiga. Vai mīlestība kļūs par Pēra Ginta pēdējo patvērumu? Starptautiski atzītais slovēņu horeogrāfs Edvards Klugs savā neoklasiskajā baletā apvienojis pašironiju, absurdu un sirreālismu ar Edvarda Grīga valdzinošo melodiju poētiskajiem sapņiem.
Muzikālais vadītājs un diriģents: Mārtiņš Ozoliņš
Horeogrāfs un koncepcijas autors: Edvards Klūgs
Scenogrāfs: Marko Japels
Kostīmu mākslinieks: Leo Kulašs

Elzas Leimanes un Reiņa Sējāna darbs "Vārna"
2026-03-27 18:00, 2026-03-28 16:00 | Dailes teātris
Mūziķa un komponista Reiņa Sējāna un Latvijas Nacionālā baleta vadošās solistes un horeogrāfes Elzas Leimanes kopdarbs “Vārna. Lidojums vienā cēlienā” Dailes teātrī izskanēs ar simfonisku vērienu. Tas ir stāsts par cilvēku – ne par vārnu, par cilvēka iekšējo cīņu, par neglīto skaistajā un skaisto neglītajā, tuvošanos bīstamajam un sevis no jauna iepazīšanu.
Vairāk informācijas https://www.dailesteatris.lv/lv/izrades/2024-2025/varna

Elzas Leimanes un Reiņa Sējāna darbs “Vārna”
2026-03-28 20:00 | Dailes teātris

DONS KIHOTS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-03-29 18:00 - 20:00
Baleta “Dons Kihots” naivi optimistiskais sižets grūti salīdzināms ar Migela de Servantesa Saavedras romānu. Tomēr balets jau gadu desmitiem saista skatītāju uzmanību, un šī iestudējuma nezūdošais valdzinājums ir dejas stihija.
Kritiķi pirmizrādes recenzijās neskopojās ar cildinājumiem, dēvējot jauno baletu par “krāšņu un bagātīgu greznumu it visā” – teatrālajā karnevāla aurā, sulīgi svelmainajās Spānijas noskaņās, sižeta kaislībās un, protams, virtuozajās, ugunīgajās dejās.

Koncertizrāde "Spītnieces savaldīšana"
2026-04-23 19:00, 2026-04-25 19:00 | Latvijas Nacionālā opera
Šī Regīnas Kaupužas koncertizrāde veidota kā stilistisks ceļojums no baroka līdz mūsdienām, apvienojot dažādu laikmetu mūzikas, kustības, kostīmu un skatuves mākslas valodas.
Vairāk informācijas https://opera.lv/lv/izrade/spitnieces-savaldisana/

"SARUNAS. Aleksejs Avečkins. Zvaigznes mirdzums”
2026-05-26 19:00
Andreja Žagara kultūras attīstības fonds 26. maijā aicina uz sarunu vakaru, kas veltīts baleta māksliniekam Aleksejam Avečkinam. “SARUNAS. Aleksejs Avečkins. Zvaigznes mirdzums” piedalīsies balerīna Viktorija Jansone, balerīna un baleta vēsturniece Gunta Bāliņa u. c.
Vairāk informācijas https://www.bilesuparadize.lv/lv/event/170725
