DANCE.LV

Starptautiskais Baltijas baleta festivāls: ACĪMREDZAMAIS - NEIESPĒJAMAIS
2025-10-30 18:00 - 19:30 (Europe/Riga) | Daugavpils Kultūras pilī (Smilšu ielā 92)
30. oktobrī plkst. 18.00 Daugavpils Kultūras pilī (Smilšu ielā 92) Dailes Teātrī viesosies 30. Starptautiskais Baltijas baleta festivāls un Pekinas Dejas akadēmija mākslinieki ar krāšņu uzvedumu “Acīmredzamais – neiespējamais”.
“Tā būs ķīniešu klasiskā deja – apburošs tradicionālā ķīniešu baleta tehnikas un kustību izsmalcinātības paraugdemonstrējums, kas valdzina skatītājus uz pasaules lielākajām skatuvēm. Krāšņie kostīmi kopā ar gaismas mākslas neatkārtojamo burvību veidos vizuāli iespaidīgu un krāsām bagātu izrādi,” gaidāmo viesizrādi ieskicē festivāla idejas autore un direktore Lita Beiris.
Pekinas Dejas akadēmija ir pilna laika augstākās izglītības iestāde, kas sagatavo izcilus profesionālus dejotājus, horeogrāfus un dejas pētniekus. Dibināta 1954. gadā, Pekinas Dejas akadēmija, kas sākotnēji bija pazīstama kā Pekinas Deju skola, ir pirmā profesionālā deju skola, kas izveidota pēc Ķīnas Tautas Republikas dibināšanas.
Akadēmija ir viena no lielākajām un prestižākajām dejas skolām pasaulē. Tā ir pazīstama arī kā „dejotāju šūpulis”, kur izlolots liels skaits talantīgu, centīgu un dejas pasaulē jau atzinību ieguvušu dejotāju. Šobrīd šeit mācās ap 2300 pilna laika studentu. Akadēmijā darbojas Ķīniešu klasiskās dejas, Ķīniešu etniskās un tautas dejas, Balles dejas, Baleta, Mūziklu, kā arī Horeogrāfijas, Modernās dejas un Skatuves dizaina nodaļas.

VELTĪGĀ UZMANĪBA. Latvijas Nacionālā opera un balets.
2025-10-31 19:00, 2026-01-23 19:00 - 20:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Atraitne Simone vēlas savu vienīgo meitu Līzi izprecināt turīga zemes īpašnieka dēlam Alēnam, taču meitene mīl jauno zemnieku Kolā. Lai arī Simone dara visu, lai nepieļautu viņas meitas un Kolā attiecības, tomēr mīlētāji pārvar šķēršļus, un Simonei nākas samierināties ar meitas izvēli.
Veltīgā uzmanība ir viens no krāšņākajiem un līksmākajiem angļu horeogrāfa Frederika Eštona darbiem, kura pirmizrāde notika 1960. gadā Londonas Karaliskajā baletā. Par iedvesmas avotu tam kalpojis ievērojamā franču horeogrāfa Žana Dobervala (Jean Dauberval) 1789. gadā radītais darbs. Džons Lenčberijs (John Lanchbery) baletam aranžējis Luija Žozefa Ferdinanda Herolda radīto partitūru. Šis dzīvespriecīgais stāsts par pastorālu mīlestību turpina priecēt baleta izsmalcinātās mākslas cienītājus visā pasaulē.

Darbs tiek atskaņots ar Boosey & Hawkes Music Publishers Limited atļauju Oxford University Press vārdā.
Horeogrāfs: Frederiks Eštons

Starptautiskais Baltijas Baleta festivāls. GERSHWIN IN B
2025-11-02 18:00 - 19:30 | Koncertzāle CĒSIS
30. Baltijas Baleta festivāla laikā koncertzālē “Cēsis” uzstāsies viena no ikoniskākajām Amerikas džeza deju kompānijām – Giordano Dance Chicago – ar izrādi Gershwin in B. Šis iestudējums ir aizraujošs un emocionāli piesātināts ceļojums džeza pasaulē, kur Džordža Gēršvina mūzikas klasika savijas ar dinamisku un novatorisku horeogrāfiju, atklājot jaunu skatījumu uz amerikāņu sapni un džeza enerģiju.

Kompānija Giordano Dance Chicago ir spilgta Amerikas kultūras vēstnese ar vairāk nekā pusgadsimtu ilgu vēsturi. No dibinātāja Gusa Džordāno deju skolas nelielajā Evanstonas pilsētā līdz mūsdienu pasaules līmeņa trupai Čikāgā – GDC ir kļuvusi par vienu no atpazīstamākajām džeza dejas kompānijām pasaulē. Tās kontā ir izrādes 28 valstīs, 47 ASV štatos un vairāk nekā 1300 pilsētās, un visur tās mērķis ir viens – ar deju iedvesmot, aizraut un atdzīvināt skatītāju emocijas.

Giordano Dance Chicago ir pazīstama ar savu spilgto un enerģētisko horeogrāfiju, kas apvieno eleganci, kaisli un spēku. Šī deju valoda ir universāla – tā runā par dzīvi, kustību un cilvēka iekšējo enerģiju, kas pārvēršas dejā.

Cēsu viesizrādē skatītāji piedzīvos izrādi “Gershwin in B”, kas tapusi, iedvesmojoties no amerikāņu komponista Džordža Gēršvina radošā mantojuma. Tajā Gēršvina mūzikas ekstātiskā brīvība un ritmiskā daudzveidība atklājas kustībā – dejotāji uz skatuves rada veselu pasauli, kurā mijas izmisums un kaisle, degsme un drosme. Šī ir deja, kas liek dzīvot līdz katram ritmam un notij.

Starptautiskais Baltijas Baleta festivāls. GERSHWIN IN B
2025-11-04 19:00 - 20:30 | Koncertzāle CĒSIS
30. Baltijas Baleta festivāla laikā VEF Kultūras pilī uzstāsies viena no ikoniskākajām Amerikas džeza deju kompānijām – Giordano Dance Chicago – ar izrādi Gershwin in B. Šis iestudējums ir aizraujošs un emocionāli piesātināts ceļojums džeza pasaulē, kur Džordža Gēršvina mūzikas klasika savijas ar dinamisku un novatorisku horeogrāfiju, atklājot jaunu skatījumu uz amerikāņu sapni un džeza enerģiju.

Kompānija Giordano Dance Chicago ir spilgta Amerikas kultūras vēstnese ar vairāk nekā pusgadsimtu ilgu vēsturi. No dibinātāja Gusa Džordāno deju skolas nelielajā Evanstonas pilsētā līdz mūsdienu pasaules līmeņa trupai Čikāgā – GDC ir kļuvusi par vienu no atpazīstamākajām džeza dejas kompānijām pasaulē. Tās kontā ir izrādes 28 valstīs, 47 ASV štatos un vairāk nekā 1300 pilsētās, un visur tās mērķis ir viens – ar deju iedvesmot, aizraut un atdzīvināt skatītāju emocijas.

Giordano Dance Chicago ir pazīstama ar savu spilgto un enerģētisko horeogrāfiju, kas apvieno eleganci, kaisli un spēku. Šī deju valoda ir universāla – tā runā par dzīvi, kustību un cilvēka iekšējo enerģiju, kas pārvēršas dejā.

Skatītāji piedzīvos izrādi “Gershwin in B”, kas tapusi, iedvesmojoties no amerikāņu komponista Džordža Gēršvina radošā mantojuma. Tajā Gēršvina mūzikas ekstātiskā brīvība un ritmiskā daudzveidība atklājas kustībā – dejotāji uz skatuves rada veselu pasauli, kurā mijas izmisums un kaisle, degsme un drosme. Šī ir deja, kas liek dzīvot līdz katram ritmam un notij.

KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM). KAKTUSI
2025-11-13 19:00 - 20:00, 2025-11-14 19:00 - 20:00, 2025-11-23 19:00 - 20:00, 2025-12-04 19:00 - 20:00, 2026-01-14 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
KONCERTS (JEB BRIESMAS IKVIENAM)
Amerikāņu horeogrāfa Džeroma Robinsa (1918-1998) balets Koncerts (jeb Briesmas ikvienam) ir komiska parodija par klasiskās mūzikas klausītājiem. Izrādes darbība norisinās Friderika Šopēna klaviermūzikas koncertā, kas tā apmeklētājus aizvilina domu un iztēles dzīlēs. Iedomu tēli atdzīvojas, atklājot cilvēku vājības un fantāzijas plašumus. Koncerts (jeb Briesmas ikvienam), radīts 1956. gadā, ir publiku priecējošs darbs, kas ar smaidu ļauj paskatīties uz mūsu pašu burvīgajiem trūkumiem un īpatnībām.
Džeroms Robinss ir rakstījis: “Viena no koncerta apmeklējuma baudām ir iespēja pilnībā iegrimt mūzikas klausīšanās procesā. Mūsu iztēlē neapzināti sāk veidoties tēli un ainas, kuru formu un virzienus ietekmē gan dzirdētā mūzika, gan programmiņas saturs, gan klausītāja personīgie sapņi, problēmas un fantāzijas. Tieši Šopēna mūzikai ir raksturīgi izdomāti, “ieprogrammēti” nosaukumi, piemēram, Tauriņa etīde, Minūtes valsis, Lietus lāšu prelūdija un citi.”
KAKTUSI
Zviedru jaunā horeogrāfa Aleksandra Ekmaņa (1984) laikmetīgais balets Kaktusi ir veltīts mākslas kritikai. “Šis darbs ir par to, kā mēs vērojam mākslu un bieži jūtam vajadzību to analizēt un “saprast”. Ticu, ka nav viena pareiza veida, kā to darīt, un ka katrs mākslu var interpretēt un pieredzēt tā, kā vēlas. Iespējams, tā būs tikai sajūta, ko nevar izskaidrot, vai varbūt vēstījums būs labi saprotams. [..] KAKTUSI radās manas dzīves periodā, kad biju ļoti apjucis un apbēdināts ikreiz, kad kāds rakstīja par manu darbu. Man šķita, nav godīgi, ka viens cilvēks sēž un savā ziņā izlemj visu citu vietā, par ko ir izrāde,” stāsta horeogrāfs Aleksandrs Ekmans.
Izrādē stīgu kvarteta izpildījumā skan Franča Jozefa Haidna, Ludviga van Bēthovena un Franča Šūberta mūzika. Iestudējums pirmizrādīts Nīderlandes dejas teātrī II 2010. gadā.

PARIS OPERA BALLET: GISELLE
2025-11-16 16:00 - 17:30 | AKROPOLE ALFA CINAMMON KINO
Vairāk info: Paris Opera Ballet: GISELLE

The Paris Opera in Cinema - Balets "Žizele"
2025-11-16 17:00 - 19:00 | Apollo kino RIGA PLAZA
Vairāk info: Parīzes opera kinoteātrī – balets ŽIZELE – Apollo Kino

ESMERALDA
2025-11-20 19:00 - 22:00, 2026-01-16 19:00 - 21:30 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Balets Esmeralda ir vienkāršs un spēcīgs stāsts par mīlestību un nāvi. Parīzes Dievmātes katedrāles arhidiakons Klods Frolo iekāro skaisto Esmeraldu, taču meitenes uzmanību saista nevis priesteris, bet gan iznesīgais kapteinis Fēbs. Īpašas jūtas pret Esmeraldu ir arī baznīcas zvaniķim Kvazimodo. Kad, greizsirdības mākts, Frolo ievaino Fēbu, notikušajā tiek vainota Esmeralda, kurai draud nāvessods. Vienīgais, kurš līdz savas dzīves beigām turpinās patiesi mīlēt Esmeraldu, būs nelaimīgais Kvazimodo.
Viktora Igo slavenais romāns Parīzes Dievmātes katedrāle kalpojis par iedvesmu spilgtiem mākslas darbiem dažādos žanros. Kā baletu publika to pirmoreiz iepazina Žila Pero horeogrāfijā – 1844. gada uzvedumā Esmeralda Karaliskajā teātrī Londonā. Latvijas Nacionālajā baletā tas pirmoreiz izrādīts 1939. gadā baletmeistara Osvalda Lēmaņa veidotajā versijā. Aivara Leimaņa radītā Esmeralda ir jau ceturtais šī romantiskā stāsta iestudējums latviešu baleta vēsturē, kurā viduslaiku gaisotni uzburt palīdz Mārtiņa Vilkārša scenogrāfija un Ilzes Vītoliņas radītie kostīmi.

Esmeralda: Elza Leimane, Sabīne Strokša, Jūlija Brauere
Pjērs Grenguārs: Filips Fedulovs, Kārlis Cīrulis, Dariuss Florians Katana
Klods Frolo: Raimonds Martinovs, Dariuss Florians Katana, Antons Freimans
Kvazimodo: Antons Freimans, Kristaps Jaunžeikars, Aleksandrs Osadčijs
Fēbs de Šatopērs: Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Finians Patriks Heptings
Flērdelisa de Gondelorjē: Alise Prudāne-Spridzāne, Emma Lagūna
Diāna: Annija Kopštāle, Jolanta Lubēja, Krista Štrausa
Akteons: Kārlis Cīrulis, Filips Fedulovs, Fabio Sonconji, Germans Ševčenko

DŽUNGĻU GRĀMATA. Balets visai ģimenei
2025-11-23 12:00 - 14:30 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Džungļos, kur dzīve rit pēc zvēru valstības noteikumiem, negaidīti uzrodas mazs cilvēka bērns. Viņu atrod Vilcene, kurai labi pazīstama cilvēku daba. Vilcene nolemj puiku pasargāt un pieņemt audzināšanā, jo – “kas zina, varbūt šis būs citāds?” Džungļos mazais zēns pieaug. Tur netrūkst prieka un piedzīvojumu, bet jaunieti kaut kas dzen uz pilsētu pie cilvēkiem, un viņš atstāj džungļus valdnieka Tīģera ēnā. Šķietami cilvēku vidū puisis ir atradis savu īsto vietu, savas mājas, tomēr sirds alkst pēc dabas, dzīvniekiem un džungļiem.
“Ar šo baletu vēlos runāt par tēmām, kas, manuprāt, ir un vēl ilgi būs aktuālas. Daba, draudzība, mīlestība, uzticība, cerība un pāri visam – ģimene. Puisis īsti neiederas ne dzīvnieku pasaulē, ne starp cilvēkiem. Kur īsti ir viņa mājas un kas viņš vispār ir? Šajā sarežģītajā pasaulē līdzīgi var jautāt arī katrs no mums,” skaidro horeogrāfs Raimonds Martinovs. Viņš baleta Džungļu grāmata tēlus un notikumus radījis, iedvesmojoties no angļu autora Radjarda Kiplinga tāda paša nosaukuma stāstu krājuma, bet tā mūziku komponējis Kārlis Lācis.
Baletu Džungļu grāmata drīkst apmeklēt no 7 gadu vecuma, tomēr – atbilstoši horeogrāfa rekomendācijai – to iesakām apmeklēt no 10 gadu vecuma.

VĀRNA. Lidojums vienā cēlienā
2025-11-28 20:00 - 21:00 | Dailes teātris
Mūziķa un komponista Reiņa Sējāna un Latvijas Nacionālā baleta vadošās solistes un horeogrāfes Elzas Leimanes kopdarbs “VĀRNA. LIDOJUMS VIENĀ CĒLIENĀ” Dailes teātrī izskanēs ar simfonisku vērienu. Tas ir stāsts par cilvēku – ne par vārnu – par cilvēka iekšējo cīņu, par neglīto skaistajā un skaisto neglītajā, tuvošanos bīstamajam un sevis no jauna iepazīšanu. Vārna kā simbols, kā ārkārtīgi intelektuāli attīstīts un skaists putns šo stāstu palīdz izstāstīt tā, lai katrs tajā ieraudzītu sevi.
”Iemiesot vārnu, iedzīvināt to kustībās un pētīt iespējas, ko sniedz šis tēls, man sagādā lielu jaunrades prieku un patiesu iedvesmu,” stāsta dejotāja un horeogrāfe Elza Leimane.
Programmā: Reinis Sējāns (1984) “Vārna. Lidojums vienā cēlienā”
Piedalās:
Reinis Sējāns, Elza Leimane
Valsts kamerorķestris “Sinfonietta Rīga”, diriģents – Kaspars Ādamsons
Maija Sējāne, Anrijs Grinbergs
Latvijas Nacionālā baleta vadošie solisti:
Kristaps Jaunžeikars, Dariuss Florians Katana, Roberts Naje, Finians Patriks Heptings
Libreta autore – Lāsma Olte, režisors – Uģis Olte, komponists – Reinis Sējāns, kostīmi – Madara Botmane, māksla – Lāsma Olte, Kristaps Epners, orķestrācija – Andris Sējāns, horeogrāfe – Elza Leimane, horeogrāfes asistents – Dmitrijs Gaitjukevičs, grims – Līva Drešere

RIEKSTKODIS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2025-11-29 18:00 - 20:15, 2025-11-30 18:00 - 20:15, 2025-12-02 18:00 - 20:15, 2025-12-06 18:00 - 20:15, 2025-12-07 18:00 - 20:15, 2025-12-09 18:00 - 20:15, 2025-12-13 18:00 - 20:15, 2025-12-14 12:00 - 14:15 and 1 more date | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Pētera Čaikovska balets divos cēlienos
Aivara Leimaņa horeogrāfija un iestudējums pēc Vasilija Vainonena iestudējuma
Diriģents Farhads Stade
Scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Aleksandrs Vasiļjevs
Uz skatuves uzburta kāda pilsēta slavenajā un senajā Hanzas savienībā 19. gadsimta beigās. Varbūt Lībeka? Brēmene? Bet varbūt Rīga? Te Ziemassvētku naktī, kad zemi apciemo brīnumi, piedzimst un gaiša pareģojuma spēku iegūst kādas jaunas meitenes Ziemassvētku sapnis. Svētku vakarā ierodas Ziemassvētku vecītis ar dāvanu maisu. Kad maisā palikusi vairs viena dāvana – dīvaina lelle Riekstkodis – vecītis noslēpumaini izgaist. Tikai mazā Marija izjūt pret to maigumu un līdzcietību. Svētku naktī ierodas Peļu ķēniņš ar savu armiju. Viņu nolūks ir iegūt svētku egli. Pelēm drosmīgi pretim stājas Alvas zaldātiņi un Riekstkodis, kurš tiek nāvīgi ievainots. Te parādās tēvocis Droselmeiers, atdzīvina Marijas pasaku bruņinieku un pārvērš neglīto Riekstkodi princī, bet pašu Mariju – princesē. Abi varoņi nokļūst pils ballē. Viņi dejo, slavinot jaunību, draudzību un mīlestību… Bet – aust rīts. Mazā Marija pamostas. Vai redzētais bijis tikai sapnis?

VĀRNA. Lidojums vienā cēlienā
2025-11-29 20:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia

GULBJU EZERS. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-01-08 19:00 - 21:00, 2026-01-09 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
“Gulbju ezers” ir baletu balets, kas vienmēr baudījis skatītāju sajūsmu. Tajā Pētera Čaikovska skaistā mūzika apvienojas ar Mariusa Petipā un Ļeva Ivanova ģeniālo horeogrāfiju. Gulbju ezera valdzinājums kā magnēts pievelk sapņotāju princi Zigfrīdu. Odīlija, kas kā ūdens piliens līdzīga daiļajai gulbju princesei Odetai, iekāro jaunekli. Cīņa, mīļotās Odetas ievainojums, uzvara pār ļaunumu, kas ir tikai šķitums… Ludviga Otrā galms, Noišvānšteinas pils, izsmalcināti tērpi un krāšņas dekorācijas kopā ar Latvijas Nacionālā baleta trupas rūpīgo attieksmi pret klasiku ik detaļā rada izcilību.
Balets “Gulbju ezers” pirmoreiz tika uzvests 1877. gadā Maskavas Lielajā teātrī, kur Vaclava Reizingera veidotā horeogrāfija neguva īpašu kritikas atzinību. 1895. gadā, turpinot godināt 1893. gadā mirušā komponista piemiņu, “Gulbju ezeru” Marijas teātrī Sanktpēterburgā iestudēja Mariuss Petipā un Ļevs Ivanovs. Viņu radītā horeogrāfija, jo īpaši Ivanova iestudētais otrais cēliens, ir kļuvusi par klasiskā baleta etalonu. Latvijas Nacionālais balets “Gulbju ezeru” pirmoreiz iestudēja 1926. gadā. Šis ir astotais “Gulbju ezera” jauniestudējums LNOB.
Pēteris Čaikovskis
Gulbju ezers
Balets trīs cēlienos
Pirmizrāde 02.09.2020.
Mariusa Petipā un Ļeva Ivanova horeogrāfija
Horeogrāfs-inscenētājs Aivars Leimanis
Diriģents Mārtiņš Ozoliņš
Scenogrāfs Huans Giljermo Nova (Juan Guillermo Nova)
Kostīmu mākslinieks Roberts Perdziola (Robert Perdziola)
Gaismu mākslinieks Ainārs Pastars
Lomās:
Odeta-Odīlija: Jūlija Brauere, Jolanta Lubēja, Annija Kopštāle, Sabīne Strokša, Alise Prudāne-Spridzāne
Princis Zigfrīds: Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana, Viktors Seiko, Eidens Viljams Konefrijs, Zigmārs Kirilko
Rotbarts: Avetiks Karapetjans, Artjoms Pšeņičņikovs
Nerrs: Germans Ševčenko, Fabio Sonconji
Pas de trois: Laine Paiķe, Izabella Monastirska-Urtāne, Krista Štrausa, Paula Lieldidža-Kolbina, Emma Lagūna, Iļana Puhova, Justīna Teličena, Kārlis Cīrulis, Kristaps Jaunžeikars, Eidens Viljams Konefrijs, Dariuss Florians Katana, Roberts Naje

BAHČISARAJAS STRŪKLAKA. Latvijas Nacionālā opera un balets
2026-01-25 18:00 - 20:00
Balets “Bahčisarajas strūklaka” ir poētisks stāsts par dažādām mīlestības “sejām“ – kaisli, greizsirdību, nežēlību un maigumu.
Hans Girejs remdē sāpes, lūkodamies Asaru strūklakā, kura ūdens čaloņa aizved viņu pagātnē, un jūtas atkal kļūst dzīvas… Poļu meitene Marija iekvēlina Krimas hana Gireja sirdi, karstasinīgais tatārs sagūsta Mariju un atved sev līdzi uz harēmu, bet harēma favorīte Zarema greizsirdības lēkmē uzbrūk un notiek traģēdija.

KAZANOVA. Latvijas Nacionālā Opera un balets
2026-01-28 19:00 - 21:00 | Latvijas Nacionālā opera un balets, Aspazijas bulvāris 3, Rīga, LV-1050, Latvia
Džakomo Kazanova dzīvi ir tvēris visā tās skaistumā un iespējās. Šo slaveno 18. gadsimta rakstnieku, pateicoties viņa atklātajiem memuāriem, mēs pazīstam arī kā priesteri, mūziķi, aktieri, juristu, diplomātu, spiegu, filosofu un laba ēdiena cienītāju. Un, protams, kaislīgu mīlētāju.
“Kazanova bija mirkļa mākslinieks ar neiedomājamu spēju būt laimīgam, un tieši šī viņa spēja lielākoties valdzināja cilvēkus,” tā Kazanovu raksturojis viņa biogrāfijas un šī baleta libreta autors Īans Kellijs. Kazanova cenšas ielūkoties leģendārā mīlētāja prātā un sirdī, vienlaikus paverot skatu uz fascinējošo laikmetu.
Baleta Kazanova pasaules pirmizrāde notika 2017. gada martā britu kompānijā Northern Ballet. Šo darbu, kurā varam iepazīt krāšņo, elpu aizraujošo 18. gadsimta vidi, ir radījuši horeogrāfs Kenets Tindals (Kenneth Tindall), komponists Kerijs Mazijs (Kerry Muzzey), scenogrāfs un kostīmu mākslinieks Kristofers Orams (Christopher Oram).
Lomās:
Kazanova: Antons Freimans, Filips Fedulovs, Dariuss Florians Katana
M.M.: Sabīne Strokša, Emma Lagūna, Alisa Tomkoviča
Manona Baleti: Alise Prudāne-Spridzāne, Annija Kopštāle
Bragadins: Raimonds Martinovs, Viktors Seiko
Bellīno: Jūlija Brauere, Sabīne Strokša
Henriete: Jolanta Lubēja, Elza Leimane
Marķīze de Pompadūra: Elza Leimane, Laine Paiķe
Māsas Savorņānas: Emma Lagūna, Izabella Monastirska-Urtāne, Baiba Vītola, Krista Štrausa, Alisa Tomkoviča
